11 Fuldvaaren 



293 



Alder og de ydre Kaar synes at spille en Rolle. W.Magnus mener, 

 at Frost er Aarsag, men i den varme Sommer 1913 havde f. Ex. 

 Hassel afkastet sin Endeknop i Juli. Wiesner antager, at det er 

 Løvbladenes Transpiration, som borttager Vandtilførselen til Gren- 

 Spidserne. Saadanne indre korrelative Forhold synes at maatte være 

 de vigtigste. 



Med Løvspringet følger et Fænomen, der navnlig for Bøgens Ved- 

 kommende er iøjnefaldende, nemlig Knopskællenes Afkastning. 

 I uendelige Mængder falder Bøgenes tjmde, brune, avnelignende Knop- 

 skæl tilJorden, hvor de af Vinden fejes sammen i Hjulspor og andre 

 Lavninger eller ud i Søer og Damme og ligger længe her langs 

 Bredden i lange Bælter i det skvulpende Vand. De har trofast 

 gennem Vintertiden gjort deres Gerning i Livet, nu er Løvbladenes 

 Arbejdstid kommen. I sjældne Tilfælde bliver Knopskællene siddende 

 (O. G. P., 1908: 307). 



Vedplanternes Blomstring. De Arter, der blomstrer i Forvaaren 

 paa bladløs Gren (S. 270), vil i Højvaaren være vidt i Frugtsætning, 

 f. Ex. Ælm, der i Slutningen af Maj har store grønne Vingefrugter, 

 som modnes ind i Juni og da falder til Jorden som et Bytte for de 

 ustadige Vinde; Pilene har moden Frugt, og Frugter er ansatte paa 

 Stikkelsbærbuskene og andre Ribes- Arter, paa Revling o. fl. a. ; i de 

 sidste Dage af Maj kan man finde nye smaa Kogler paa Lærk, og 

 smaa Frugter er synlige paa Ask. 



De fleste Vedplanter blomstrer omtr. samtidig med Løvspringet 

 eller kort efter dettes Begyndelse, f. Ex. Bøg, der kan findes i Blomst 

 allerede i Begyndelsen af Maj, og hvis Hanblomster i Mængde kan 

 findes paa Skovbunden i Slutningen af Maj, Eg, Hestekastanie, Hæg 

 (der særlig har faaet Navnet »Majtræ«), Ær (hvorimod Blomsterne 

 kommer lidt før Løvspringet hos Spidsløn), og nu efter Midten af Maj 

 kommer Frugttræerne; de har alle fuldt Løvspring i første Halvdel 

 af Maj, og lidt senere kommer de i Blomst. Kirsebærtræerne (samt 

 Hæg) er først paa Færde, og i Begyndelsen af Juni kan de have store, 

 men endnu umodne Frugter; de Kærnefrugtede, ogsaa f. Ex. Cydonia 

 japonica, kommer oftest lidt senere ; allerede i Maanedens Midte kan de 

 undertiden være overlæssede med Blomster og bliver ved at staa saaledes 

 til Maanedens Ende eller noget ind i Juni (Fig. 15, 71). Slaaenbuskene 

 blomstrer paa bladløs Gren; allerede omkring 1. Maj kan Skovbrynene 

 og Hegnene skinne hvide af blomstrende Slaaen (Fig. 70, S. 107), men 

 før Maanedens Ende er de oftest afblomstrede, og Løvspringet er 

 begyndt. Ogsaa andre Buske er nu i Blomst. I det hele taget 

 kommer Buskene næppe tidligere i Blomst end Træerne. 



