296 H. Fuldvaaren 



stjernernes gule Blosterblade synes at gaa over til at blive Assi- 

 milationsorganer, idet de bliver mere og mere grønne. 



Det er meget ejendommeligt for flere af Vaarens tidligst blomstrende 

 Urter, at Kimen er saa ubetydelig, undertiden endog blot 1-cellet, 

 naar Frøet falder af (saaledes de knoldbærende Arter af Lærkespore, 

 samt Vorterod og Vinterblomme, der ogsaa har Knolde). Kimen faar vel 

 Frøhvide med sig, men dens videre Udvikling sker først i det allerede 

 affaldne Frø, hen paa Sommeren eller endog Høsten. Vorterod sætter 

 overhovedet sjælden Frø, men dette skal dog, ligesom hos Lilium 

 candidum, finde Sted, naar Dannelsen of Yngleknopper forhindres; 

 disse synes at bemægtige sig Næringen paa Frødannelsens Bekostning. 



Hen i Maj kommer andre Urter i Blomst efter Hvidsimmer. Nu 

 begynder Skovmærke- Tiden, og de mange tætte Samlag af »grønne 

 Kranses« Skud overstrøes med skinnende hvide Blomster (Fig. 158). 

 Nu kommer ogsaa mange andre Skovbunds Arter i Blomst, saasom 

 Sko vfladstj erne (Stellaria nemorum); skarpbladet Fladstjerne (St. holo- 

 stea) kommer et Par Uger tidligere (Fig. 202, 203). Skovkørvel, hvis 

 hvide Blomsterknopper man kunde se allerede i Maanedens Midte, 

 ses nu ligeledes i Blomst især ved Gærder og i Skovbrjn; derimod 

 er Skvalderkaal længere tilbage, og paa Steder inde i Skoven, hvor 

 der er stærk Skygge, kommer den overhovedet ikke i Blomst. Paa 

 omtr. samme Maade gaar det Liliekonval. 



Langt tilbage, uden nogen Blomst udfoldet, staar ikke faa, f. Ex. 

 Steffensurt, Skovgaltetand , Skræppe (Rumex nemorosus). Sent paa 

 Færde er i det hele ogsaa Skærmplanterne, de græsagtige Planter 

 og Kurvplanterne (hvori de stemmer med f. Ex. Kurvplanterne paa 

 Brasiliens Campos). Man ser endnu ingen blomstrende Bjørneklo og 

 Angelika eller Burre, og først i Slutningen af Maj ses mange Græsser 

 i Skridning, eller de er maaske, ligesom Bugen, først nylig skredne 

 (f. Ex. Flitteraks, Miliegræs, Rapgræsserne, Hundegræs og andre høje 

 Skovgræsser, o. s. v.). Undtagelse gør dog Gulaks, der allerede nu kan 

 blomstre, og Skovfrytle (Luzula pilosa). Høj græsserne og Høj stauderne 

 kommer vel i det hele sent i Blomst, fordi de først skal udvikle saa 

 høj en Stængel. 



Om Blomsternes Biologi gives nogle Meddelelser i Kapitel 16. 



I Maj Maaned og ind i Juni kan følgende Skovbundsar ter findes i 

 Blomst; Actæa spicata. Adoxa moschatellina. Ajuga reptans. (Anemonerne). 

 Alchimilla vulgaris. Alliaria officinalis. Allium oleraceum , ursinum. An- 

 thriscus silvestris. Arenaria trinervia. Arum maculatum. Asperula odorata. 

 Campanula rapunculoides (sparsomt). Garex silvatica. Ghelidonium majus. 

 Gonvallaria majalis (begynder i Juni). (Corydallis-Arterne afblomstrer i Be- 

 gyndelsen af Maj). Dentaria bulbifera. Epilobium montanum. Equisetum- 

 Arter. Ficaria verna (afblomstrende). Fragaria vesca o. a. Gagea- Arterne 



