304 



12. Sommeren 



Pæretræ, Robinie, Snebær, Birk (Fig. 163), Hassel, Ær, Ælm, Tidse, 

 Vedbend, Lind, Primus Laurocerasus og enkelte Naaletræer. 



En nyere tysk Forfatter, Späth, er kommen til det Resultat, at 

 der er forskellige Fænomener sammenfattede under Begrebet Sommer- 

 skud, og kun Egens og Bøgens er »ægte« ; han tror bl. a., at Sommer- 

 skud dannes af indre Aarsager paa Grund af en arvelig Periodicitet. 

 Dette store og vanskelige Spørgsmaal, der nøje hænger sammen med 

 Spørgsmaalet om Hvileperiodernes Natur (S. 228 ff.), skal ikke drøftes 



Fig. 163. Sommerskud, til venstre af Birk, til højre af Bøg. (E. W.j. 



her 1 ; min Opfattelse er, at de ydre Kaar i allerhøjeste Grad griber 

 bestemmende ind, navnlig det, at Skuddene af en eller anden Grund 

 mister deres i Yaaren dannede Løvblade. Allerede 1880 paa viste 

 Go eb el, at kunstig Afblad ning om Sommeren fører til nyt Løv- 

 spring og maaske til Blomstring; i den tørre og hede Sommer 1911 

 tabte mange Træer en Mængde Blade, og nyt Løvspring paafulgte 

 da. Afbladning vil ofte kunne fremkaldes ved Insektlarver. Jo 

 nærmere ved det egentlige Foraar Afbladningen foregaar, desto lettere 

 gaar det at danne nye Skud; jo længere hen paa Sommeren, desto 

 vanskeligere, indtil det bliver umuligt. Nattefrost og Insektangreb, 

 Afskæring eller Afbrækning af Grene eller anden Beskadigelse kan 

 ofte fremkalde nyt Løvspring. 



I Tilslutning hertil kan Stubskud og Skud af topstævnede Træer 

 (S. 170, Fig. 110) anføres; saadanne er meget ofte mere eller mindre 



1 Det behandles af Klebs 1913. Denne udtaler sig ligesom ogsaa Lakon (1915; 

 se Klebs) mod denne „arvelige Periodicitet". 



