12. Sommeren 



305 



grenede. En egen Form for Stubskudsdannelse iagttog jeg paa den 

 brændte Del af Himmelbjerget; fra Grunden af de Birkestammer, 

 der af Branden var blevne dræbt i deres øvre Dele, vældede Grene 

 frern^ der fik indtil 3 Sæt af Skud 1 . Ogsaa normale Skud af Birk 

 grener sig ofte i samme Aar, ligesom ogsaa ægte Stubskud (indtil 3 

 Sæt). Sommerskud hos Bøg saa vel som andre Arter ses især ofte 

 paa Hegn eller Hække, der er blevne klippede. Det enkleste er at 

 skære Enden af en Gren, der er i Udvikling; de øverste Sideknopper 

 vil da faa mere Næring tilført og derfor bryde. 



Fremkaldes der af anden Grund en Standsning i Udviklingen, 

 f. Ex. ved stærk Tørke eller Kulde (Nattefrost), og kommer der der- 

 efter gunstige Livskaar, kan Væksten tages op igen, ofte med nyt 

 Løvspring. Dette var f. Ex. Tilfældet med Bøgehække i 1917, da 

 der efter den tørre Vaar og Forsommer fulgte en Regntid i August. 



Jeg kan i det hele i det fornyede Løvspring kun se et Ernærings- 

 spørgsmaal. Naar Safttilstrømningen til en Knop abnormt forøges 

 som ved Afbladning (Bladet drager jo Næringssaften til sig) eller 

 Afskæring af de øvre Skuddele eller Udtørring af dem (ved Brand, 

 Vind eller paa anden Maade) osv., vil den tilskyndes til at bryde i Utide. 



Hermed staar da i nøjeste Forbindelse, at Tidsrummet, der forløber 

 mellem Standsningen af Hovedskuddets Vækst og Udviklingen af 

 Sideskud, kan være meget forskelligt. Er Hviletiden meget kort, 

 kan Skuddenes Udvikling næsten umiddelbart fortsættes (Späths »falske 

 Sommerskud«), og da vil der maaske ikke være nogen, ved Knopskæl 

 betegnet, skarp Grænse mellem de forskellige Skudsæt; de nye Side- 

 skud vil ofte begynde med lange Led og med Løvblade (Fig. 164) 

 — ganske som urteagtige Planter. Nogle Arter danner 3 Sæt i een 

 Vækstperiode, f. Ex. Seljepil, Birk, Rødæl og Bøg. Særlig det 3die 

 Skudsæt vil ikke være adskilt fra det 2det ved Skælblade. Rød- 

 Ællens Stubskud grener sig ofte i 1ste Vækstperiode (O. G. P.) ; Ex- 

 empel herpaa ses Fig. 161 paa baade Rød-Æl og Graa-Æl; det nederste 

 Led paa Skuddene af 2. Orden er langt og bærer et Løvblad. Det 

 samme ses hos Birken Fig. 164 A, hvor det nederste Sideskud be- 

 gynder med Lavblad, men det øverste med Løvblad paa forlænget Led. 



Figur A af Bøg i Fig. 165 viser en Sidegren, som begynder med 

 et lidt strakt Led og derefter afslutter Væksten med en normal, skæl- 

 klædt Knop. Fig. B viser ligeledes et Exempel paa, at Væksten er 

 bleven normalt afsluttet med skælklædt Endeknop, men saa vækkes 

 denne til Løvspring. Ligesaa i Fig. C, hvor Endeknoppen er noget 

 videre i sin Udvikling. 



1 Warming 1914, Bot. Tidsskr. 33: 105. 



Bot. Tids. 35 (Warming: Skovene) 



20 



