12. Sommeren 



307 



vise, at ogsaa paa helt andre Maader kan Planten ægges til abnorm 

 Udvikling. 



Sommerskud er almindeligere hos de unge Træer end hos ældre 

 og hos Træer paa næringsrig Bund end hos dem paa mager Jord. 

 Ogsaa dette viser, at det er et Ernæringsfænomen. Hauch er 

 aabenbart af samme Mening ; han antager desuden, at Nedstamningen 

 (»Proveniensen«), altsaa et arveligt Moment, kan spille ind med (1915). 



Fig. 166. Grendel af Ælm; II er Fortsættelse af I (omtr. Vi). 15. Juli. Ved I er Arret efter den af- 

 kastede Endeknop af Maj-Skuddet; Sideknoppen i Akselen af Bladet til venstre har derefter udviklet 

 sig til Sommerskud, der ved II har sin rudimentære, fejlslaaende Endeknop. Andre Skud var sam- 

 tidig i fuld Spidsevækst. (T. af E. W.) 



Derimod undertrykkes Dannelsen ved lav Temperatur, stor Jordbundstør- 

 hed, daarlig Næringsbund, Beskadigelse af Rødderne, Beskygning m. m. 



Hos en Del Vedplanter, saasom Hyld, Avn, Tjørn og Rødæl, an- 

 lægges der Tillægsk nopper i Bladakslerne; almindeligvis kommer 

 de ikke til Udvikling, de er en Slags Reserveknopper, der ofte kun 

 udvikles ved Moderskuddenes Ødelæggelse (f. Ex. ved Nattefrost). 



Løvbladformer paa Sommerskud. Endnu et mærkeligt Fæno- 

 men iagttages hos mange Sommerskud, Stubskud og Rodskud, nemlig, 

 at deres Blade afviger fra Artens sædvanlig Blade, der er udviklede 

 paa ugrenede, normale Aarsskud. De er ofte usædvanlig stærkt 

 haarede, har usædvanlige Former, Nervation og Konsistens, og ofte 

 længe varende grønne Akselblade. Kras an og Ettingshausen har 



