308 



12. Sommeren 



i, ; - 



gjort Iagttagelser herover, og Nathorst har (1907) i en interessant, 

 med to Tavler illustreret, Afhandling omtalt Bøgebladenes Afvigelser. 

 Jeg har oftere fundet Sommerskuddenes Blade hos Bøgen stærkt og 

 grovt savtakkede; i andre Tilfælde er de slet ikke takkede, men 



stærkere ægdannede med Antydning 

 af hjærtedannet Grund (Fig. 163). 



Usædvanlige Former er ogsaa iagt- 

 tagne hos f. Ex. Asp, hvilke Stefan 

 Stefânsson har omtalt og af bildet 

 i en lille Afhandling: Öspin i Fnjö- 

 skadalnum 1 . Bladene navnlig af 

 Stubskud er ofte usædvanlig store, 

 aabenbart fordi Næringstilførselen er 

 saa usædvanlig stærk (f. Ex. hos Eg, 

 Rødæl, Bøg) 2 . 



Den Mening er bleven udtalt, at 

 disse usædvanlige Bladformer paa 

 Stubskud, Bodskud og Sommerskud 

 skulde være Atavismer, d. e. , re- 

 præsentere Former, som Arten har 

 haft i længst forsvunden Tid, og som 

 nu dukker op paa ny. Det er der- 

 for forstaaeligt, at saadanne Former 

 har en særlig Interesse for N a t h o r s t 

 og andre Palæontologer. 



Ogsaa andre Afvigelser kan op- 

 træde hos Stubskud, f. Ex. at modsat 

 Bladstilling gaar over i spredt, saa- 

 ledes hos Ask; de to Blade i Par- 

 rene hos denne Art opstaar ikke 

 samtidig (Hofmeister), og dette For- 

 hold kan blive saa stærkt hos Stub- 

 skud, at de ikke staar i samme 

 Højde, og at to efter hinanden føl- 

 gende Bladpar ikke krydses under rette Vinkler som ellers. 



Om Dannelsen af grenede Aarsskud (Sommerskud, »St. Hansskud«, 

 der vel er et for Danmark mindre passende Navn, en uheldig Over- 

 førelse af »St. Johannistriebe«), findes der en rig forstlig Literatur 

 afKrasan, Potonié, Bossmässler og fl. I dansk Literatur især 

 O. G. Petersen (1906: Forstbotan. Undersøgelser). 



1 Nåttdrufrædisfjelagid 25 åra. 



2 Om topstævnede Træer og Stubskud se S. 167 ff. * 



Fig. 167. Stor Eg med Vanris i Stokkebjerg 

 Skov ved Jyderup (V.Sjælland). 18. Sept. 1910. 

 Bunden er et tæt Oxalis-Samlag. 



