312 



13. Skovklimaet 



formaar. vi endnu baade at bedømme disse Kaar og at forstaa det 

 Arbejde, som Naturen udfører. 



Et saa mægtigt Samfund som en Skov maa paa mange Maader 

 sætte sit Præg paa sin Standplads, og navnlig er der een Faktor, som 

 skyldes Skovens Trækroner, og som har største Betydning ikke blot 

 for Træernes eget Arbejde, men ogsaa for Arbejdet af alle de lavere 

 Organismer, der dækker Skovbunden og her søger at løse de to 

 nævnte store Opgaver i Livet, det er Skyggen, som dels hersker 

 inde i Trækronerne, dels paa selve Skovbunden. Men ogsaa alle de 

 andre klimatiske Faktorer, som er af største Vigtighed for Udform- 

 ningen af Planterne og for deres Liv, faar et andet Præg inde i 

 Skoven end udenfor. Ligeledes paavirkes selve Skovbunden paa ind- 

 gribende Maade af de Skoven sammensættende Planter, og ogsaa 

 dette maa kortelig omtales, men maa henvises til efter det Afsnit, 

 hvor Løvfaldstiden bliver omtalt. Foreløbig omtaler jeg da kort 



Skov klimaet. Saaledes benævner jeg de klimatiske Forhold, 

 som hersker inde i Skovene, og som er ikke lidt forskellige fra dem 

 udenfor. I det hele og store kan man sige, at alle Forhold mildnes 

 og afdæmpes inde i Skoven, er mindre ekstreme end udenfor. For- 

 andringerne i Aarstiderne er dog delvis større i end uden for Skovene, 

 navnlig hvad Belysningens Styrke angaar. 



I det følgende omtales 1) Lyset, 2) Varmen, 3) Skovluften, 4) Vinden, 

 5) Regnen og Jordbundsfugtigheden samt 6) Luftfugtigheden og For- 

 dampningen. 



Disse Faktorer virker paa forskellig Maade forenede til Prægning 

 af Vedplanterne og især Skovbundsurterne ; men at udrede, hvad der 

 særlig skyldes den ene og hvad den anden, er oftest umuligt. 



Lyset i Skoven. Den mest overfladiske Iagttagelse lærer os, at 

 Lyset er langt svagere inde i Skoven end samtidig ude paa fri Mark, 

 og vi forstaar let Aarsagen: Lyset maa gaa gennem Trækronerne, 

 og Bladene absorberer store Mængder af det; jo tættere Bladene er 

 stillede, jo fastere byggede og jo tykkere de er, desto mindre Lys 

 vil der kunne trænge ind i Kronernes Indre og ned til Skovbunden. 

 I Skove af Lystræer, f. Ex. Birk og Ask, trænger meget mere Lys 

 ned end i Skove af Skyggetræer. Efter f. Ex. Cieslar tilbageholdes 

 der af de kemisk virksomme Straaler 60% i Fyrreskov, 80°/o i Ædel- 

 granskov og 80—90 °/o i Bøgeskov. 



Allerede foran blev det omtalt, at Wie sner i Wien for en Række 

 Aar siden udtænkte en Maade til at maale Lysstyrken, nemlig ved 

 Lysets Indvirkning paa Klorsølvet i det fotografiske Papir. I Stedet 

 for at maatte nøjes med et individuelt Skøn over Lysstyrken, har 



