316 



13. Skovklimaet 



dertil Højgræsser som Stilkaks (Brachypodium gracile), Schedonorus 

 serotinus, Hundegræs, Mose-Bunke, Draphavre m. fl. — altsaa en 

 Blanding af ægte Skovplanter og det aabne Lands Planter. Desuden 

 voksede der enkelte Buske og Halvbuske, saasom Hindbær og Brom- 

 bær, Pil (Salix cinerea), og unge Skovtræer, saasom Ask. 



Hvor afhængig Plantevæksten er af Belysningen, eller: i hvilken 

 Grad Lysforholdene former »Skovbunden«, ses af hosstaaende Billede 

 (Fig. 173); det viser et Træ (Lind), hvis Grene naaer ned til og delvis 



Fig. 173. Fra Forsthaven, Slutningen at April. Under Lindetræet, der er mærkelig stammelest, med 

 Grene liggende hen over Jorden, er der rigt Flor af Hvidsimmer, og her har Græsset ikke kunnet 

 faa Magt; men udenfor Træets Skygge har et tæt Græs- (-Urte-)dække fortrængt Skovbunds-Arterne ; 

 der er her en tæt Græsmark med sejg Bund. (E. W.) 



ligger paa Jorden. I Forvaaren, da Billedet blev taget (Slutningen 

 af April), var der under Træet en »Skovbund«, nemlig tæt Plante- 

 vækst af blomstrende Hvidsimmer og andre Skovplanter, men uden for 

 Træet, saa langt det fulde Dagslys kunde naa, var der en tæt Græs- 

 og Urtemark ; det er Træets Skygge, der længere hen paa Sommeren 

 hindrer Græsset i at erobre Pladsen fra Skovbundsurterne. 



Varmeforhold. Skovluften er om Sommeren køligere end Luften 

 udenfor, fordi Sollyset og Solvarmen er svækket af Trækronerne ; om 

 Vinteren er den maaske lidt varmere. Forskellighederne er ikke 

 store. Det er Trækronerne der er Skyld i disse Svingninger og Skyld 

 i, at Forskellen er saa ringe. Hesselman fandt Varmegraden om 

 Sommeren gennemsnitlig 1 — 1,5° højere paa de solaabne Enge i Skoven 

 end i de mest sluttede Bestande. De daglige Svingninger viser samme 

 Gang; Luften i Skovens Skygge er køligere om Dagen, varmere om 

 Natten, fordi Udstraalingen er formindsket. 



