322 



13. Skovklimaet 



skovløse Egne; efter Schubert forklares dette enklest ved den An 

 tagelse, at Skoven virker som en mekanisk Hindring for Vindene og^ 

 derved bringer Luftstrømningerne til at stige til Vejrs, hvormed følger 

 Afkøling, Fortætning af Vanddampe og event. Nedbør. Hertil kommer 

 dog ogsaa selve Skovens afkølende Virkning paa Luften og den større 

 Luftfugtighed over en Skov; damprig Luft stiger op fra Skovens Kro- 

 ner; man kan se den fortættes til Skyer over Skoven — saaledes 

 i alt Fald i visse Egne. Men Nedbørens Forøgelse er i hvert Fald 

 ringe. 



Prof. Hamb erg er for Sverige kommet til det Resultat, at Skovene 

 ikke har den store Indflydelse paa Klimaet, særlig Nedbøren, som 

 man tidligere antog. Naar Nedbøren angives 1 at være bleven større 

 over Arealer med udstrakte Plantager i Jylland, end den var før 

 disses Anlæggelse, kan det maaske blot bero derpaa, at Regnen er 

 bleven flyttet fra de højere østlige Egne i ølland noget længere 

 vest paa, eller at Nedbøren i hele Landet er steget. 



KAP. 14. 



ASSIMILATION SARBEJDET OG DETS REDSKABER. 



Vedplanten stod om Vinteren klædt i Kork saa at sige fra Top 

 til Taa og stærkt sat ud af Vekselvirkning med Omverdenen. Men 

 naar Vaar og Sommer har klædt den (og Urterne) med nyt Løv, er 

 Vekselvirkningen helt taget op igen. Paa den ene Side er Ernærings- 

 arbejdet sat i Gang ved Lysets og Varmens Hjælp, naar ellers 

 Kaarene er gunstige; paa den anden Side er Farerne, for hvilke 

 Planten er udsat, og som berørtes foran, betydelig forøgede. Vi maa 

 nu her kaste et Blik paa Ernæringsarbejdet. 



Assimilationen. Løvspringet betyder, at Redskaberne for Er- 

 ringsarbejdet, i snævrere Forstand: Kulsyreassimilationen, uddannes; 

 de grønne Blade har den Opgave ved Lysets Hjælp at spalte Luftens 

 Kulsyre i Kulstof og Ilt; Ilten gaar bort, men Kulstoffet benyttes til 

 i Forbindelse med den fra Roden optagne Næring at danne Plante- 

 stoffer. »Af Sommerens Virksomhed kommer Fremtidens Frugt«. 



Efter Undersøgelser af O. G. Petersen begynder Stivelseophobning 

 i de nye Løvblade mærkværdig hurtig, allerede efter faa Ugers Forløb 

 hos de undersøgte Træer (Hæg, Bøg, Lind), medens Bladene endnu 

 er meget smaa og ikke helt udfoldede. Dette er en Fordel, men vore 

 stedsegrønne Træer er gunstigere stillede, da de kan begynde Arbejdet 



1 Se Chr. Dalgas, Om Danmarks Nedbørsforhold og navnlig om Stigningen 

 af Foraarsnedbøren. Hedeselskabets Tidsskrift 1913: 99. 



