14 Assimilationsarbejdet 



323 



endnu tidligere, i de overvintrede Blade, og meget tidlig kan disse 

 være fyldte med Stivelse. 



Kulsyreassimilationen foregaar kun i grønne Plantedele; det grønne 

 Farvestof er, som længst bekendt, bundet til uendelige Mængder af meget 

 smaa Korn, Grønkornene (Klorofylkornene). Om disses Former, Form- 

 forandringer, Omflytninger m. m. efter Belysningens Styrke og Retning 

 maa her henvises til Lærebøgerne. Kun skal bemærkes, at der — 

 som det er let at iagttage — er mange forskellige Toninger af Grønt, 

 der dels afhænger af Artsforskelligheder, dels af Alders- og Belysnings- 

 forskelligheder ; unge Blade er i Almindelighed lysere end gamle, 

 Blade der udsættes for stærkt Lys bliver blegere, Skyggeblade har 

 andre Toner end stærkere belyste. Nogle mener, at Tonen ogsaa 

 paavirkes af Voksestedet, og at Rødgran og Ædelgran har mørkere 

 Naale end Skovfyr og Ene, fordi de vokser paa fugtigere Bund. Om 

 Bladgrøntfarverne har B. Jonsson (1902) publiceret værdifulde Under- 

 søgelser; kun enkelte Punkter kan her anføres, saasom at Bøgen 

 naaer højeste Farvestyrke i August, hvorefter det gaar ned ad Bakke. 

 Fjældribs og Hyld naaer Højdepunktet allerede i Juni. Ogsaa stedse- 

 grønne Arter viser Farveforandring efter Bladenes Alder, f. Ex. Bux- 

 bom, Kristtorn, Vedbend o. a, Om disse Farveforskelligheder staar 

 i Forbindelse med Forskel i Assimilationsenergi, vides endnu ikke 

 sikkert, men det synes at være saaledes, Bladgrøntet er i Virkelig- 

 heden sammensat af grønne og gule Farvestofler. og efter som den ene 

 eller anden af de sammensættende Farver fremhersker, vil de forskellige 

 Toner fremkomme. Rimeligvis betegner disse nyttig Tilpasning til 

 den forskellige Belysning. 



Kun visse af de Lysstraaler, som sammensætter det hvide Dagslys, 

 benj^ttes af Grønkornene til deres kemiske Arbejde, nemlig de røde 

 og næst dem de violette; de grønne benyttes næsten slet ikke, de 

 slipper igennem uden at opsuges, og derfor viser Bladene sig grønne. 

 Ogsaa noget Lys kastes tilbage, hvorved det »Glanslys« fremkommer, 

 som findes hos mange Tropeblade, men ogsaa hos en Del af vore 

 Vedplanter (se S. 280). 



Det kemiske Arbejde, som foregaar ved Assimilationen, er i øvrigt 

 endnu ret gaadefuldt 1 . 



Løvbladet er altsaa Redskabet, Kulsyren i Luften Materialet 

 og Lyset Kraftkilden; ved Sollysets Hjælp samler Planten Energi. 

 Et Redskab maa naturligvis nøje passe til det Arbejde, som det skal 

 gøre, om det skal blive godt gjort. Dette forklarer os Beskaffenheden 

 af Løvbladene i det store og hele; deres almindelige Form, Farve, 



1 Om Assimilationen se Chr. Winther: „Lysets Betydning for Bladgrøntet.« 

 Arbejde", i „Naturens Verden" 1917: 337. 



21* 



