324 



14. Assimilationsarbejdet 



Bygning og Stillingsforhold viser, at de er Assimilations- og Transpira- 

 tionsorganer. Et Assimilationsorgan bor helst være »bladagtigt«, — 

 tyndt, saa at Lyset kan gennemskinne det, stort, saa at Produktet 

 af Arbejdet kan blive stort; jo større Flade, desto større Arbejde, 

 alt andet lige. Hvad Naaletræerne mangler i Bladfladernes Størrelse, 

 erstatter de ved Mængden af Blade. I Bladformens Enkeltheder er 

 der imidlertid store Forskelligheder, hvori væsentlig Slægtskabsforhold 

 udtaler sig; nogle har haandnervede Blade som Løn, Hestekastanie 

 og Vedbend, men de fleste har fjernervede Blade; nogle har hel- 

 randede Blade, men de fleste har tandet Bladrand; nogle er stedse- 

 grønne (Naaletræer, Kristtorn, Vedbend), men de fleste Arters Blade 

 afkastes om Efteraaret. 



Sammenlignet med Tropernes Vedplanter finder man store Forskel- 

 ligheder, bl. a. i følgende. I den tropiske Regnskov er de allerfleste 

 Arter stedsegrønne, og dette vil bl. a. medføre en Forskel i Lysstyrke 

 i Skovens Indre; der findes dér aldrig Sommer og Vinter, Vaar og 

 Høst. Af vore danske Træer og Buske er kun 4 Arter stedsegrønne, 

 og naar man ser bort fra det Par smaa Lunde af Kristtorn, som vi 

 har (Fig. 21 og 62), er ingen af dem skovdannende. I Troperne 

 har en stor Mængde Arter sammensatte Blade, og blandt disse er 

 der Bladformer, som er ukendte hos os, nemlig det stærkt dobbelt- 

 finnede Blad med mange og smaa Smaablade, som hos Akacier og 

 Mimoser; om Lagoa Santa i Brasilien har Vs af Egnens henved 400 

 Arter af Skovtræer indskaarne Blade, og deraf er der mange med 

 sammensatte. Hos os har vi blandt vore omtr. 80 Arter af Vedplanter 

 kun tre større Arter med sammensatte Blade, nemlig Ask, aim. Bøn og 

 Hyld, og af vore Buske og Halvbuske har kun Slægterne Rose og 

 Klynger sammensatte Blade. Saadanne Blade lader vist mere Lys gaa 

 igennem til lavere staaende end usammensatte. Ellers har vore Ved- 

 planter enkelte Blade, og disse er overvejende »Langblade« ; saaledes 

 kan man benævne de Blade, hvis Plade er længere, end den er bred 

 {ægdannet, elliptisk, lancetdannet, aflang, liniedannet), og hvis Stilk er 

 kort, i alt Fald kortere end Pladen. Vore langbladede Træer har 

 fjernervede Blade. »Bundbladet« er derimod langstilket, og Pladen 

 er bred, lige saa bred som lang eller bredere (mere eller mindre 

 hjærtedannet); Nervationen er haandformet 1 . Hertil Løn, Lind, Heste- 

 kastanie, Ribs, Ulvsrøn, Vedbend, Klynger. 



Tropernes Vedplanter har aldeles overvejende helrandede Blade, 

 vore indenlandske omvendt overvejende tandede Blade (Avn, Hassel, 

 Birk. Æl, Ælm, Pil, Asp, Lind, Benved, Vrietorn, Hæg, Kirsebær, 



1 Nærmere Warming 1901: 9. 



