326 



14. Assimilationsarbejdet 



uden for Blomsterne) har nogle faa Arter, saasom Ulvsrøn (2—6 smaa 

 skaalformede, i Bunden glinsende, Kirtler paa Stilken straks neden 

 for Pladen), Fuglekirsebær (røde, flade, skiveformede Legemer øverst 

 paa Stilken); Krægen (1—2 af de nederste Bladtænder bærer større 

 Kirtler); Bævreasp har to brune skiveformede Nektarier paa Grunden 

 af Pladerne paa Rodskudsblade, men ogsaa paa andre ; man kan se en 

 klar Vædske udskilt i dem. Hvortil de skal tjene, er ret uforstaaeligt. 

 Ogsaa den Funktion har man tillagt nogle af disse Organer, at de 

 skal opsuge Vand. 



Honningdug er et Fænomen, der længe har været kendt, men 

 lidet forstaaet; den er klæbrige Overtræk paa Træers Blade, som 

 man længe ansaa for et Sekret af Bladlus. Men det viser sig, at 

 den ogsaa kan udskilles af Bladet selv. Den kan være sukkerholdig; 

 hos Lind og Hæg har man kemisk paavist Børsukker og andre Sukker- 

 arter i den. Men om Aarsagerne til dens Dannelse og Nytten deraf 

 er man uenig. Den bliver sort, naar visse Svampe indfinder sig og 

 nærer sig af den. 



Bladenes Størrelse varierer aabenbart efter Rigeligheden af 

 Næring og Vand. Et Exempel herpaa er saaledes Stubskuddenes 

 Blade, der i Almindelighed er kendelig større end Bladene oppe i 

 Kronen ; men mærkeligst er, at de ofte afviger mere eller mindre fra 

 den Form, som de normale har. Meget paafaldende er dette hos 

 Asp og Birk. Medens Aspen saaledes har langstilkede og tilnær- 

 melsesvis kredsrunde, i Randen bølget tandede Blade oppe i Kronen, 

 er Bladene paa Rodskuddene meget større, kortstilkede og mere 

 hjærteformet- trekantede samt tydeligere savtakkede; dertil kommer 

 her mere konstant de to ekstraflorale Nektarier paa Grunden af Blad- 

 pladen. Lignende Afvigelser hos andre. Blade paa Sommerskud, der 

 f. Ex. udvikles, naar det første Bladsæt er dræbt ved Frost, Insekt- 

 gnav eller Afskæring af Grene, er ofte ogsaa større end normalt, 

 aabenbart fordi de ernæres rigeligere; hos flere Arter er de tillige 

 afvigende i Form (jfr. S. 307 og Fig. 162-163). 



Saaledes har Krasan 1887 berettet om »regressive« Formdannelser 

 hos Vinteregen, der efter en stærk Frost d. 8. Maj nær Graz havde 

 faaet nyt Løv; nogle Blade var normale, tildels dog med Tendens 

 til at faa Blade som Q. infectoria, andre havde helt afvigende Former, 

 f. Ex. dybt fjersnitdelte (»pinnatifide«) Blade 1 . 



Det er velbekendt, at de første efter Kimbladene følgende Løv- 

 blade er mere eller mindre forskellige fra de senere, for det ældre 

 Træ normale Blade (Ask, Løn, Skovfyr, Thuja o. a.). Man har i 



1 Sitzungsber. d. Kais. Akad. d. Wiss. in Wien. 



