14. Assimilationsarbejdet 



327 



Fremkomsten af disse afvigende Bladformer villet se Atavisme, d. e. 

 Tilbageslag til Former, der fandtes hos Artens Forfædre, for maaske 

 Aartusinder siden, og som ved Forandring at' de sædvanlige Kaar 

 pludselig kommer til Syne paany. Efter Nedstamningsl ærens Gennem- 

 brud er en meget stor Literatur herom fremkommen. Se ogsaa Be- 

 mærkninger om Stubskud, Rodskud og Sommerskud S. 307 ff. I øvrigt 

 maa henvises til Lærebøgerne f. Ex. Warmings Alm. Botanik og O. G. 

 Petersens Forstbotanik 1 . 



Mange af de formentlig atavistiske Tilfælde, der er blevet henvist 

 til i Aarenes Forløb, er næppe andet end sygelige Dannelser eller 

 Hybridatavismer, altsaa Genoptræden af Egenskaber, hvis Anlæg har 

 ligget gemt i nogle faa Slægtled. Tilbageslag til geologisk meget 

 fjerne Forfædre er næppe paaviste med Sikkerhed. I det hele er det 

 vel næppe meget rimeligt, at et Organ, der er gaaet tabt under 

 Stammens Udvikling, kan dukke op igen. 



Skovbundsurternes Bladformer. Det er en letfattelig Sag, at 

 Skovbundsurternes Blade i høj Grad maa faa et Præg af Skovklimaet 

 navnlig det svagere Lys og den større Luftfugtighed. De vigtigste 

 almene Ejendommeligheder er følgende. 



Bladene er tynde (for saa vidt som de er enaarige). Det er 

 for længe siden paavist af Stahl, at Solblade er tykkere og stivere 

 end Skyggeblade hos samme Art, ja endog hos samme Træ. Det 

 dæmpede Lys i Skoven medfører tynde, meget bøjelige Blade. Und- 

 tagelser er nogle stedsegrønne Arter som Tyttebær og Vintergrøn; 

 fleraarige Blade maa naturligvis indrettes til at kunne modstaa Vin- 

 terens Farer. Bladpladerne er gennemgaaende store, ligeledes fordi 

 Lyset er dæmpet og Luften fugtig. Græsserne har meget bredere- 

 Bladplader end de Arter, der vokser paa Klitter, Heder og vel i det 

 hele paa Morbund; man sammenligne Miliegræs og Flitteraks med 

 Bølget Bunke, Sandskæg og Katteskæg. Kæmpesvingels Bladplader 

 kan blive 15 mm brede, Stilkaks'ets omtr. 12 mm. Blade af samme 

 Art er ofte kendelig større inde i Skoven end udenfor, f. Ex. af Krat- 

 Fladbælg; Blaabærblade kan være 4,5 cm lange og 2,6 cm brede 

 inde i Skoven, hvilken Størrelse de vist aldrig naaer udenfor. At 



1 Billeder af Rodskud og andre Skud med til Dels typiske Blade hos Asp se 

 OGP. 1908: 279 og 280. Prof. Petersen har meddelt mig, at der i Landbohøj- 

 skolens Samling er et Rodskudsblad af Asp (fra Fosdalen) der er 17,5 cm langt og 

 13,7 cm bredt; et af Akselbladene er 9 cm langt og 1,5 cm bredt. Det er afbildet 

 1. c. S. 34. Ligeledes har han i Forstbot. Undersøgelser meddelt, at han i Vend- 

 syssel har truffet et Exemplar af Bævreasp, der var 3 — 4 m højt og udelukkende 

 havde Blade af Rodskudstypen. 



