14. Assimilationsarbejdet 



329 



Anthokyaii. Thomas (1901) antager, at det skal hjælpe Bladet til 

 at udnytte den fra Jordbunden udstraalende Varme; i Modsætning 

 hertil antager Kerner, at det skal udnytte de ovenfra kommende 

 Straaler, som allerede er gaaet gennem Bladpladen. 



I stærkt Lys bliver flere Arter blegere grønne, idet Bladgrontet 

 lider af Lyset, f. Ex. Skovsyre, hvis Smaablade tillige lægger sig nedad 

 i for stærkt Lys, Bingelurt, Stinkende Storkenæb, Dryopteris pulchella 

 o. a. Bingelurt er overhovedet ret følsom; i en Tørhedsperiode i 

 Sommeren 1915 saa jeg den over store Strækninger i en Bøgeskov 

 staa og hænge med slatne Blade; Bøgen har vel taget Vandet fra 

 den. Dens Jordstængler ligger nær Overfladen, og dens Rødder gaar 

 maaske ikke dybt nok ned til at sikre den en uafbrudt Vandoptagelse. 



Nogle Blade er plettede. De brune Pletter hos Gøgeurt (Orchis 

 maculatus og latifolius) skal efter Stahl tjene til at forhøje Trans- 

 pirationen og derved Næringstransporten. Hvid plettede (»sølvglin- 

 sende« Pletter) er Bladene af Barsvælg, Lungeurt og ofte ogsaa Blaa- 

 simmer. Disse Pletter skyldes i alt Fald hos de første, at der pletvis 

 er Luft under Huden ; Thomas mener, at Luften danner et isolerende 

 Lag, der skal værne Mesofyllet mod Afkøling af Vinterbladene. 



Stedsegrønne er mange Urter i højere eller mindre Grad; dette 

 skyldes de mildere klimatiske Forhold inde i Skoven. De nævntes 

 S. 241 ff. 



Skovbundsurternes Lysskud afviger meget i Form fra Ved- 

 planternes og har tillige langt større Mangfoldighed. 



Aarsskuddene er som nævnt normalt ugrenede hos vore Vedplanter 

 men grenede hos Urterne. Skudformerne er tildels afvigende; mange 

 har ganske vist Langskud som de fleste Vedplanter, men medens 

 nogles Langskud er oprette (orthotrope), stiller andres sig paa tværs 

 af Tyngderetningen (plagiotropt) , nemlig Krybplanterne og Lysud- 

 løberne. Dertil kommer ogsaa Hel- og Halv roset skud. I min 

 Undersøgelse over Bladformerne hos Skovbundsurterne (1901) var jeg 

 inde paa Spørgsm aalet om Hyppigheden af de forskellige Skudformer 

 og Bladformer sammenlignet med det aabne Lands. Jeg adskiller 

 (med noget anden Gruppering end tidligere) følgende Typer. 



I. Løvbladene er i Randen hele, takkede eller tandede, ikke snitdelte 

 eller sammensatte. 



A. Oprette Langskud. De mest typiske er straktleddede i hele 

 deres Længde, dog at Leddene ved Grunden plejer at være noget 

 kortere end de andre og bære mindre fuldkomne Løvblade. Hertil 

 hører : 



