334 



14. Assimilationsarbejdet 



Lampsana, Solidago og' flere, hvis rosetstillede Grundblade er mindre 

 typiske Rundblade, men vel større og mere langstilkede end de paa 

 den straktleddede Stængeldel staaende. Skarpe Grænser gives jo 

 intet Steds. Paa aabent Land hører en hel Del Slægter til samme 

 Type. 



7. Græs-Skudtypen slutter sig nær til Halvrosetplanterne, 

 idet den har en mere eller mindre udpræget Grundblad-Roset, med 

 en straktleddet Løvblad-Del, men Rosetten har sædvanlig en rig 

 Dannelse af rosetbladede Sideskud, medens den straktleddede Del 



Fig. 179. Rosetblade af Halv- og Helrosetplanter. A, B, Viola silvatica. C, Viola odorata. 

 7>, Ranunculus auricomus. E, Alliaria officinalis. F, Ficaria ranunculoides. G, Lamiuni galeobdolon. 

 H, Nepeta glechoma. /, Hepatica triloba. üf, Oxalis acetosella. (E. W.) 



ingen vegetative Sideskud har; Bladene har den velkendte, ejen- 

 dommelige Form og Nervation. Bladene i Rosetten er oprette, 

 mere eller mindre buekrummede, og ofte snoede saaledes, at Under- 

 siden kommer opad. Det samme findes hos de højere stillede Blade. 

 Smalle rendeformede Blade findes ikke i Skoven men vel i andre 

 Formationer udenfor 1 . Hertil en Mængde Skovgræsser af Slægterne 

 Stilkaks, Bunke, Svingel, Byg, Flitteraks, Miliegræs, Rapgræs, Kvik 

 o. fl. [Brachypodium , Deschampsia, Festuca, Hordeum, Melica, Milium, 

 Poa, Triticum o. fl.) og en Del Cyperaceer (f. Ex. Carex silvatica) 

 og Juncaceer (f. Ex. Ltizula pilosa, L. maxima. (Fig. 180)). 



C. Helroset-Planter. Alle Løvblade er samlede i en Grund- 

 Roset; paa den lange, blomsterbærende Skuddel er der enten slet 

 ingen Blade eller kun Højblade eller ufuldkomne Løvblade. Herhen 

 følgende : 



1 Warming Dansk Plantevækst 1, Fig. 85; 2, Fig. 164, 165, 166, 168. 



