14. Assimilationsarbejdet 



335 



8. Primula-Typen har hele eller lidt indskaarne Langblade, 

 der er aflange, mere eller mindre spadeformede. Stilken er kort eller 

 middellang. I Skovene træffes kun faa Arter af denne Type, nemlig 

 Læbeløs (Ajuga reptans) med Lysudløbere, 3 Arter af Kodriver, 

 Liliekonval (med kun 2 — 3 Blade i Rosetten), Ramsløg (Allium ursi- 

 num) og Guldstjerne (Gagea), hvilke sidste ikke er helt typiske og 

 nærmer sig til en Del af Arterne i 2den Type. lait er der i Skovene 

 næppe 10 Arter. 



Derimod er denne Type yderst almindelig paa aabent Land, hvor 

 den forekommer med henved en tredive Slægter (Mælkebøtte, Borst, 



Fig, 180. Samlag af Luzula maxima. Fænø, 10. 8. 1908. Mellem Planterne er der vissent Bøgeløv T 

 Blade af Hvidsimmer, Liliekonval, Majblomst, Bølget Bunke, Røn. (E. W.) 



Vejbred osv.). En Grund hertil er, at saa mange toaarige og vinter- 

 annuelle Arter findes i den, og disse synes vanskelig at trives i 

 Skovenes Skygge. Navnlig Langblad-Rosetter synes at kræve lys- 

 aabent Land for deres Trivsel. 



9. Rundblad-Rosetter vil lettere kunne trives i Skove, fordi 

 Bladstilkene er saa lange, at Pladerne let føres op til Lyset. Den 

 mest typiske Repræsentant med uindskaarne Blade er Arum (Fig. 181). 

 Lungeurt og Milturt maa vel ogsaa kunne sluttes hertil. Tallet er 

 altsaa dog ringe, hvilket vel staar i Forbindelse med, at Typen 

 overhovedet er fattig hos os. Uden for Skov er Soldug. 



De i Skovene forekommende Rosetter er mere aabne og har mere 

 opadrettede Blade; de paa lysaabent Land forekommende er derimod 

 mere typiske med Bladene mere vandret udbredte, en Forskel som 

 skyldes Belysningen. En Vejbred (Plantago major) i en Skov ser 

 helt anderledes ud end den, der staar ved en solaaben Grøftekant. 

 Halvrosetplanternes Grundblade er heller ikke saa typiske som Hel- 

 rosetters paa aabent Land. 



