14. Assimilationsarbejdet 



337 



IL Arter med dybt indskaarne, snitdelte eller sammen- 

 satte Blade er langt almindeligere paa Skovbunden end hos Skovens 

 Vedplanter og vist ogsaa end paa Friland. Vi finder saadanne Blade 

 (se Fig. 179, 182, 183) knyttede til næsten alle de nævnte Skudformer. 



13. Langskud har Tandrod (Dentaria bulbifera), desuden f. Ex. 

 Astragalus glycyphyllus, Lathyrus niger og vermis og Corydallis- 

 Arter (Fig. 183 C, D). 



14. Halvroset skud er meget almindeligere, svarende til det 

 store Tal i Gruppe 6. Bladene er for største Delen langstilkede 



Fig. 182. A, Actæa spicata. B, Anemone nemorosa. C, Anemone ranunculoides. D, Sanicula europæa 

 E, Geranium Robertianum. F, Geranium silvaticum. (E. "W.) 



Rundblade (Fig. 179, 182, 183). Herhen f. Ex. Arter af Druemunke 

 (182 4, Skvalderkaal (183 5), Skovkørvel, Svaleurt (Chelidonium), 

 Storkenæb (182 E, F), Bjørneklo og andre Skærmplanter, Smørblomst 

 (Fig. 179 D), Sanikel (182 D), Frøstjerne og fl. 



15. Af Helr os et planter er der kun faa (Anemone hepatica 

 (Fig. 179 i), Fragaria, Poten tilla), undtagen af Bregner (7 Arter). 



16. Af Arter med vandrende Jordstængler (Bodstokke, 

 Rhizoder 1 , Jordudløbere) er der nogle faa, nemlig Desmerurt (Fig. 

 183 E\ Hvid- og Gul-Simmer (Fig. 182 B, O), Skovsyre, Engelsød 

 (Polypodium vulgare), hvis Stængler i Regelen ligger højt i Jorden 

 eller over Jorden, samt nogle andre Bregner med dybere eller endog 

 dybt liggende Stængler (Dryopteris pulchella (183 A), phegopteris; 



1 Se Warming, D. V. Selsk. Skrifter, 8. R., II, 6. Om Jordudløbere (1918). 



Bot. Tids. 35 (Warming, Skovene) 22 



