340 



14 Assimilationsarbejdet 



Bjærg-Ærenpris, Vaar-Fladbælg. Regnen strømmer vel næppe i saa- 

 dan Mængde ned paa Skovbunden, at den draabevis maa ledes bort. 

 Derimod kan jeg tænke mig en anden Nytte af disse lange Blad- 

 spidser nemlig at bortlede Vand, der er optaget ved Rodtrykket, 

 paa samme Maade som den dyrkede Kalla, fra hvis centimeterlange 

 smalle Spids man som bekendt kan se Vand dryppe ned. 



Løvbladets Anatomi. At Løvbladet er et Redskab for Kulsyre- 

 assimilationen og er tilpasset til Fordampning og bestemte Fugtigheds- 

 forhold i Luften m. m., viser sig ogsaa i dets anatomiske Bygning. 

 Nærmere kan jeg ikke gaa ind paa dette i denne Sammenhæng; kun 

 saa meget bør nævnes, at naar Naaletræerne med deres meget ejen- 

 dommelige Bygning undtages, er alle vore Vedplanters Løvblade 

 dorsiven trait byggede; paa Lyssiden er der et Palissadevæv, paa 

 Skyggesiden et Svampvæv. Bøgebladet er brugt og afbildet som 

 Exempel i mange Lærebøger, f. Ex. "Warming, Almind. Botanik; hos- 

 staaende vises dog Tværsnit (Fig. 184) af et nys udsprunget Bøge- 

 blad (7. Maj). Overhudens Ydervægge er yderlig tynde; der er et 

 Lag Palissadeceller og et normalt, ret lakunøst Svampvæv. Den 

 lille Nerve, der ses i Tværsnit, er ikke i Forbindelse med Styrkevæv. 

 I et udvokset Bøgeblad 1 findes Spalteaabninger alene paa Bladets 

 Underside; de ligger i Niveau med Overfladen. Der angives at være 

 200—289 paa hver Kvadratmillimeter. Overhudscellernes Sidevægge 

 er bugtede. Af Palissadeceller er der kun eet Lag, men Højden af 

 dem er meget større i Solblade end i Skyggeblade. Ligeledes er 

 Svampvævet meget tykkere og tættere i Solblade end i Sk}^ggeblade. 



De første bliver derfor i det hele meget 

 tykkere end de sidste (hos Bøg 3 Gange 

 saa tykke), hvilket formentlig hjælper til, 

 at Solblade kan assimilere stærkere og 

 transpirere mindre end Skyggeblade, i Til- 

 passethed til de Kaar, hvorunder de lever. 

 Omkring de større Nerver i ældre Bøge- 

 blade er der noget Styrkevæv, og de stør- 

 Fig. 184. Tværsnit af ungt Bøgeblad, ste liaaer gennem hele Bladets Tykkelse. 



I det store og hele er vore andre løv- 

 fældende Vedplanters Blade lig Bøgens. Anderledes de stedsegrønne 

 Arter, fordi de maa være tilpassede til mere end 1 Aars skiftende 

 Kaar (bl. a. ogsaa udtørrende Vind om Vinteren; se S. 220). Huden 

 bliver derfor meget mere tykvægget, Styrkevævet meget rigeligere 



1 Billeder af Tværsnit se O. G. Petersen 1908: S. 128. 



