14. Assimilationsarbejdet 



341 



og kraftigere, Bladkødet tykkere, hvilket altsammen bidrager til at 

 gøre Bladene tykke og læderagtige. Som Exempel kan henvises til 

 Kristtornen. Efter Areschoug 1 findes hos denne ingen Spalteaabninger 

 i Oversidens Hud, hvis Celler er korte, »tavleformede«, og hvis Yder- 

 vægge er meget tykke og kutiniserede. Ogsaa Indervæggene er 

 »temmelig tykke«. Under Huden findes en Hypoderm (til hvilken 

 der ikke er Spor hos Bøgen). Undersidens Hudceller har en endnu 

 tykkere og stærkt kutiniseret Ydervæg. Spalteaabningerne ligger 

 meget dybt indsænkede, og af Palissadeceller er der 4 Lag, som slutter 

 tæt sammen. 



Kimbladene er i Bygning forskellige fra de senere Løvblade; 

 Bøgens store og brede, næsten kredsrunde Kimblade, der er mørke- 

 grønne og glinsende paa Oversiden, men hvidlige paa Undersiden, 

 har et udpræget Palissadevæv med tydelige Samleceller. Oversidens 

 Hudceller er mangekantede og porede; Undersiden har faa Spalte- 

 aabninger; inden for den er der et stort, klart Væv uden Bladgrønt 

 og med store, luftfyldte Mellemrum, et Slags Luftvæv, hvis Betydning 

 jeg ikke forstaar. 



Primordialbladene hos Bøg og andre Vedplanter afviger ogsaa fra 

 de senere, normale Løvblade; de ligner mere eller mindre den fuld- 

 voksne Plantes Skyggeblade ; først med 20 Aars Alderen faar Bøgen 

 de senere normale Lysblade (R. Schramm). 



Skovbundsurternes Løvblade. Skovklimaet virker selvfølgelig 

 ikke blot paa Bladenes Helhedsform, men ogsaa paa den indre Byg- 

 ning; navnlig det svagere Lys og den større Luftfugtighed faar Be- 

 tydning. De afviger ikke blot fra saadanne xeromorfe Arter, som 

 vi trætter i Klitter, Heder og paa andre solaabne Tørbunds-Stand- 

 pladser, men ogsaa fra selve Vedplanternes Blade. 



Det dæmpede Lys paa Skovbunden, der jo hovedsagelig kommer 

 lodret ned fra oven, gør, at Bladpladerne stiller sig vandret (Græs- 

 typens baandformede Blade mere eller mindre bueformet), og hermed 

 følger ofte en udpræget dorsiventral Bygning, men i nogle Til- 

 fælde bliver Forskellen mellem Palissade- og Svampvæv meget ringe. 

 Palissadecellerne bliver korte og mere afrundede, omvendt kegle- 

 formede eller »tragtformede« (Pig. 186—188). 



I Skovbrynene stiller mange Blade sig med Oversiden rettet 

 skraat ud mod Lyset. Man kan f. Ex. se Bladene af Mangeløv 

 (Dryopteris filix mas) stillede næsten lodret mod det omtr. vandret 



1 Jemförande undersökningar öfver bladets anatomi. Tav. 5 og G. Lund 

 1878. 



