14. Assimilationsarbejdet 



345 



visse Planter hvælver sig- linseformet eller papilformet udad eller 

 indad mod Bladkødet; Cellerne faar konkav-konveks eller plan-konveks 

 Form, eller der optræder ligefrem »Følepapiller« eller »Følehaar«. 

 Cellernes Indhold er, som almindeligst hos Hudcellerne, klar Celle- 

 saft. Saaledes f. Ex. hos Desmerurt og andre Skyggeplanter. Disse 

 Celler skal da virke som Samlelinser og samle Lysstraalerne i det 

 Indre af Skyggebladene ligesom Linserne i Dyrs og Menneskers 

 Øjne. Derved skulde da dels Assimilationen kunne forhøjes og dels 

 Lysvirkninger opfanges og ledes andensteds hen, saa at heliotropiske 



Fig. 188. Adoxa moschatellina. Bladanatomi. 9. Maj. A, Tværsnit af Løvblad. Under den af store, 

 klare Celler dannede Hud paa Oversiden (B) ligger Armpalissadeceller (se Fig. C, Z>). Svampvævets 

 Celler er tværstrakte, uregelmæssig stjerne-bugtede med store Mellemrum. JB, Oversidens Hudceller 

 er store og har ingen Grønkorn eller Spalteaabninger. C, Undersidens er meget mindre (A), langt 

 stærkere bugtede (F) og har Klorofylkorn op til Indervæggene (se A og E). Spalteaabningerne rager 

 lidt op over Overfladen (Fig. E). (E. W.) 



Krumninger udføres. Haberlandt har vistnok Eet. Taæwsbladet har 

 omvendt Kutikularpapiller paa Bladundersidens Hudceller; den Tanke 

 er udtalt, at de sørger for Totalreflexion af de Lysstraaler, der gen- 

 nem Bladets Overside trænger ned til Undersiden. Det skulde alt- 

 saa være en Indretning til Lysbesparelse 1 ; Kigtigheden af dette er 

 vist tvivlsom. 



Bladenes Stilling. Det følger af sig selv, at ikke blot maa det 

 enkelte Blad være formet saa godt som muligt efter sit Arbejde og 

 de Kaar, i hvilke det er anbragt ; men ogsaa dets Stilling paa Stæn- 

 gelen maa være saa formaalstjenlig som muligt. Dette er et meget 

 stort og interessant Kapitel, af hvilket dog kun nogle enkelte Træk 

 kan anføres her 2 . 



Opgaven, der skal løses, er, at Bladpladernes Flader maa stilles 

 vinkelret mod det stærkeste spredte Lys ; de maa saa lidt som muligt 

 skygge over hverandre, og de maa paa den anden Side danne saa 



1 Frimmel, Oesterreich, bot an. Ztg. 1911. 



2 Se forøvrigt Lærebøgerne, f. Ex. Warming, Almindelig Botanik. 



