14. Assimilationsarbejdet 



349 



Bladstilkene saaledes, at alle Oversiderne kommer opad. Der kom- 

 mer derved noget toradet ud af Bladstillingen paa de vandrette 

 Grene, tydeligst hos Ædelgran (Fig. GO i Warming Alm. Bot. S. 40). 

 Ogsaa Granerne har tydelig Etagestilling, som Skovmærketypen 

 (S. 332). Fjærnes Topskuddet, vil det kraftigste Sideskud i øverste 

 Krans krumme sig opad, og efterhaanden faar dets senere udviklede 

 Aarsskud det oprindelige Topskuds Bygning med lige store Blade, 

 der er rettede til alle Sider. 



Hos Skovbunds urterne vil man finde, endnu flere Exempler 

 paa Bladmosaik og paa det hensigtsmæssige i Løvbladenes Stillinger. 



Fig. 192. Skvalderkaal (Aegopodium podagraria) under Bøg. Folehave Skov. 5. Juni. (E. W.) 



Det nævntes nys, at da Lyset i Skovens Indre kommer lodret ned, 

 vil Bladpladerne her i det store og hele stille sig vandret. Skov- 

 syrens tre Smaablade staar vandret udbredte dér, hvor Lyset er mildt ; 

 vokser Planten i Mængde paa et Sted, vil der her danne sig en 

 mere eller mindre fuldkommen Mosaik (Fig. 191). Derimod vil for 

 stærkt Lys bringe Smaabladene til at rette sig skraat nedad; Lys- 

 straalerne gaar da mere parallelt med Bladene og paavirker dem der- 

 for mindre, end naar de træffer lodret ind paa dem. 



Paa samme Maade stiller de lavere staaende Bladplader paa Skov- 

 bunden sig vandret hos Vorterod, Skvalderkaal (Fig. 192), Hvidsimmer 

 (Fig. 193) o. a., udfyldende hverandre. Særlig elegante Samlag danner 

 enkelte Arter med dybt indskaarne Blade, saasom Sanikel (Fig. 194). 



Planter med Langskud og Halvrosetskud har jo oftest de største og 

 mest langstilkede Blade nederst, og jo højere de staar paa Stængelen, 

 desto mindre og mere kortstilkede bliver de. Tydelig ses dette f. Ex. 



