14. Assimilationsarbejdet 



351 



cæspitosa), Hundegræs, Calamagrostis lanceolota). Nytten heraf er 

 formodentlig en mekanisk, nemlig den, at Pladen bliver mere bøj- 

 ningsfast. Den Tanke er udtalt, at det skulde være Værn mod for 

 stærk Fordampning, da de fleste Spalteaabninger findes paa Over- 

 siden, men Snoningen findes ogsaa hos Græsser, der har lige mange 

 Spalteaabninger paa hver Side (f. Eks. hos Alm. Kvik), og denne 

 Forklaring synes i det hele lidet sandsynlig, naar man erindrer Skov- 

 klimaets Natur. Ved Snoningen opnaaes derimod utvivlsomt en Er- 

 statning for det Styrkevæv, der vanskelig uddannes i den fugtige, 



Fig. 194. Sanikel (Sanicula europæa) med lidt Steffensurt. Fænø. 11. August 1908. (E. W.) 



skyggefulde Skov. Ikke snoede har jeg fundet Bladene af f. Ex. 

 Calamagrostis arundinacea, Poa nemoralis (hos hvilken de ogsaa er 

 ret korte og stive og har Spalteaabninger paa begge Sider). 



Der er for øvrigt ogsaa andre Skovbundsplanter, som vender deres 

 Blade saaledes, at Undersiden kommer mest mod Lyset, f. Ex. Barns- 

 løg. Nytten af Bladsnoningerne er næppe alle Vegne den samme; i 

 nogle Tilfælde nedstemmer den maaske Fordampningen, i andre hjælper 

 den til at bringe Bladet i den bedste Lysstilling. Bevægelserne er 

 næppe fysiologisk forklarede. 



Ikke faa Arters Blade er mere glinsende paa Undersiden end 

 paa Oversiden, saasom hos Desmerurt, Hvid-Simmer, Ramsløg, Ange- 

 lik, Liliekonval, Vorterod, Maj blomst, Firblad. 



Kransstilling af Bladene paa Stænglerne, som minder om den hos 

 Skovmærketypen, findes hos en Del Arter, saasom Skovstjerne, Firblad 

 (Fig. 198) og Bingelurt (Mercurialis). Den sidste har en opret, strakt- 



