15. Lys og Skygge. Fysiologisk Grenordning 



359 



tydelig Højde, hvorimod de Arter, hvis Grene kan taale Skygge, har 

 lange Kroner, som kommer meget nær til Jorden. De frit staa- 

 ende Træer har oftest en bred, kegleformet eller halvkugleformet 

 Krone og en kort Stamme; Lyset kan paa alle Sider naa ind i 

 Kronen og tillader Grenene at vokse langt ud. De frit staaende 

 Træer er landskabelig set langt skønnere end de i tæt Skov staaende ; 

 se f. Ex. de herlige Træer, der pryder Dyrehavens vidtstrakte Park 

 (Fig. 114 sammenlignet med Fig. 120, 199 og 200). Fritstaaende 

 Graner kan have deres Kroner næsten hvilende paa Jorden; en 

 frit staaende Bøg har sin Krone bred og omtr. 3 m over Jorden; 

 Birken, Poplen og Skovfyrren har, selv naar de er fritstaaende, højt 

 stillede Kroner, fordi Grenene ikke taaler megen Overskygning. 

 (Hertil sammenligne man foranstaaende Figurer S. 16, 27. 39, 57, 68, 

 102, 185. Smukke Billeder findes ogsaa hos Boysen Jensen). 



Ogsaa andre Faktorer, saasom Jordbundens Næringsrigdom, an- 

 gives at have Betydning for Rensningen. 



Kamp mellem Træer i Samfund. Ligesom der saaledes inden- 

 for det enkelte Træindivids Omraade føres en Kamp paa Liv og Død 

 mellem dets enkelte Skud og Blade, saaledes kæmpes der ogsaa en 

 forbitret Kamp mellem de enkelte Træer i et Samfund — dels mel- 

 lem Træer, der hører til den selv samme Art, dels mellem de for- 

 skellige Arter. I sluttet Skov vokser Træerne i Højden, driver hver- 

 andre til Vejrs og faar lange, grenfrie Stammer, fordi Skyggen fra 

 Nabotræerne dræber Sidegrenene; Væksten henvises derfor til Toppen, 

 men Kronen bliver lille og sidder højt oppe. Saadanne Træer ser 

 man allerbedst der, hvor Forstmændene har hugget en Skov om med 

 Undtagelse af en Del spredte Træer, der lades tilbage som Værn fol- 

 den Opvækst af unge Træer, som man ønsker at opelske paa det 

 samme Areal. Disse »Overstandere« skal hjælpe til at afværge 

 Nattefrost (S. 191 if.) og til at mildne stærkt Sollys. Fig. 120 (S. 192) 

 og hosstaaende Fig. 199 viser tydelig de to nævnte Former i en tæt 

 sluttet Skovs Indre. Paa særlig tydelig Maade træder Kronformens 

 Forskelligheder i en Skovs Udkant og Indre frem paa Fig. 200. 



Tæt Vækst benyttes derfor ogsaa af Forstmanden til at frembringe 

 ranke, knastfrie eller dog knastfattige Stammer med regelmæssigt 

 Ved. Han tilstræber saadanne Stammer af indtil 15 m Højde; jo 

 tykkere Stammer han kan opnaa med 12—15 m Højde, desto større 

 Værdi har de (Fig. 98, S. 159). Ofte hugges de nederste Grene bort, 

 navnlig paa Granerne, hvis døde Grene meget længe kan sidde og 

 stritte ud i Luften og ved Overvoksning danne Knaster i Veddet. 

 S. 8 blev det nævnt, at undertiden dyrkes Bøg i Egeskov for at 



