360 



15. Lys og Skygge. Fysiologisk Grenordning 



faa Egenes Stammer »rensede« og faa rankere Stammer, som paa 

 Egen Fig. 98. 



De forskellige Arter af Træer former sig forøvrigt forskelligt, 

 naar de staar i tætte Samfund. Medens Granen faar en Stamme 

 med mange døde Grene og kun en lille Krone, faar Skovfyrren en 

 omtrent helt nøgen Stamme (Fig. 4, Fig. 199). Bøgen faar ogsaa en 

 grenfri Stamme og lige i Toppen en lille Krone med opadrettede 

 Grene (Fig. 120, Fig. 200). 



»Spredning«. Naar Forstmændene ved Frøudsæd anlægger en 

 Bøge- eller Egeskov, anvendes mange flere Frugter, end der er 



Fig. 199. Skovfyr; Overstandere over ung Rødgran. Bromme Plantage ved Sorø. 21. Maj. (E. W.) 



Mulighed for Træindivider i Skoven. Store Mængder af Planter 

 maa før eller senere gaa til Grunde. Mellem de opvoksende unge 

 Træer kommer det hurtig til hæftig Konkurrence om Næringen, ikke 

 blot om Lyset og Muligheden for Stivelsedannelse ved dets Hjælp, 

 men ogsaa om Vand og Næringssalte fra Jorden. Følgen bliver, at 

 de Individer, der fra Fødselen af er svagelige, eller som har faaet 

 en uheldig Plads, undertrykkes af de bedre stillede; snart træder 

 denne Forskel tydelig frem i Højde og andre Forhold, og denne Ud- 

 hungring ender ofte med Døden. Men de undertrykte har dog først 

 gjort Nytte i deres korte Liv ved at hjælpe deres Kammerater til 

 Vejrs. Saadan gaar det jo ogsaa undertiden i Menneskelivet. An- 

 tallet af Individer i Bevoksningen formindskes efterhaanden. Denne 

 hele Udvikling kalder Forstmændene med et mærkeligt Navn »Spred- 



