362 



15. Lys og Skygge. Fysiologisk Grenordning 



De Exemplarer af ganske unge Træer, der vokser op i Skyggen 

 af andre, formes ikke altid helt normalt, især naar de vokser under 

 stærkt skyggegivende Arter. Bøg og Ælm beholder omtrent deres 

 Arkitektonik, men bliver mere magre. Ædelgran faar færre Grene i 

 sine Kranse, og Æretræer, der ofte i Mængde vokser op i Bøgeskovene 

 (Fig. 60), kan være mange Aar gamle, skønt de ikke har naaet større 

 Højde end 0,7—1 m; deres Aarsskud er kun faa cm lange og har 

 kun et Par Løvblade, og Sideskud udvikles ikke eller yderst spar- 

 somt. Ligesaa Ask. Nærmere med 

 BillederhosBoysen Jensen S.39fF. 



Foran taltes dels om den Form, 

 det frit staaende Træ har, dels om 

 Træernes Former inde i den slut- 

 tede, ensartede Skov. Men Rand- 

 træerne i Skoven afviger betyde- 

 lig fra begge, idet de paa den udad 

 mod Lyset vendte Side nærmest faar 

 det fritstaaende Træs brede, langt 

 mod Jorden rækkende Krone og 

 lange Grene, men paa den indad 

 mod Skoven vendende faar en meget 

 mindre Krone og kortere Grene, 

 fordi de trykkes af Nabotræernes 

 Skygge. Fig. 201 viser et Randtræs 

 karakteristiske, ensidige Form, en 

 Lærk, som har faaet Lys paa Syd- 

 siden, der vender ud mod den brede 

 Landevej, men hvis Grene indtil meget betydelig Højde er dræbte 

 paa den modsatte, mod den nu afdrevne Skov vendte Side. Ligeledes 

 kan henvises til Steenstrups Billede Fig. 200. 



Det er Forskel i Frnæringsforholdene , dels ved Kulsyreassimila- 

 tionen dels vel ogsaa ved Konkurrencen mellem Rødderne, der frem- 

 kalder de nu omtalte Forskelligheder. 



Fig. 201. Lærk, der blev ensidig belyst, før 

 end Skoven til venstre blev hugget bort. 

 Danstrup Hegn. (E. W.) 



Kamp mellem forskelligartede Træer. Efter at have omtalt 

 Kampen i det enkelte Træs Krone mellem dets Blade og Grene, og 

 Kampen mellem Træer i Samfund, selv om de dannes af samme Art, 

 maa vi nu vende os til Kampene mellem Træer af forskellig Art. 

 Sagen bliver her mere indviklet, fordi der er stor Forskel paa de 

 forskellige Arter i Henseende til deres Lysbehov, og hvor megen 

 Skygge de kan taale. Der kan endog være Forskel mellem nær- 

 staaende ikrter; Dunbirken er saaledes noget mere skyggetaalende 



