364 



15. Lys og Skygge. Fysiologisk Grenordning 



Lystræer og Skyggetræer kæmper altsaa^med hverandre der, hvor 

 de vokser i Samfund, og Skyggetræerne har i deres skyggegivende 

 Evne et Middel til at undertrykke Lystræerne. Det var navnlig Kam- 

 pen mellem Egen og Bøgen, som Yaupell studerede og skildrede paa 

 aandfuld Maade. Bogen er et udpræget Skyggetræ. Dens Blade kan 



taale meget stærkere Skygge 

 end Egens; Kronens Arkitek- 

 tonik forøger Modsætningen; 

 dens Blade og Grene staar tæt 

 stillede i to Rækker, hvorfor 

 en Etagedannelse træder saa 

 stærkt frem i Kronen, om 

 end ikke nær saa stærkt som 

 hos Rødgran 1 . De talrige 

 Dværggrenes Mosaikdannelse 

 (se S. 347) forhøjer yderligere 

 Grenenes skyggegivende Ev- 

 ne. Egens Arkitektonik er 

 en anden, Grenene er bug- 

 tede, grenfattige; Bladene er 

 ikke saa gunstigt stillede i 

 Henseende til at benytte Ly- 

 set, eller saa tæt; meget Lys 

 gaar gennem Kronen (efter 

 Wiesners Maalinger er Lys- 

 styrken inde i Egens Krone 

 Vas af det fulde Dagstys, men 

 i Bøgens kun 76o). Kommer 

 Bøgefrugter ind i en Egeskov, 

 kan de spire der, og Kim- 

 planterne kan vokse op under Egene og med Tiden vokse op mellem 

 og over dem eller gennem Egenes Kroner og undertrykke dem ved 

 deres Skygge. I mange Bøgeskove findes der saadanne undertrykte, 

 mishandlede eller maaske dræbte Ege (se Vaupells Billeder og hos- 

 staaende Fig. 202). En Ting, der ogsaa hjælper Bøgen til at under- 

 trykke Egen, er, at naar denne i Slutningen af Maj faar sit Løv, er 

 det allerede et Par Uger siden, at Bøgen blev løvklædt og kunde 

 kaste Skygge. 



Ved disse sine Undersøgelser over Træarternes forskellige Evne 



Fig. 202. En Eg klemt inde mellem Bøge og næsten 

 dræbt. Skovbunden er endnu kun dækket af brunt Løv; 

 16. April. Charlottenlund. (E. W.) 



1 Jeg benytter Lejligheden til en Rettelse. Fig. 49 har faaet en urigtig Under- 

 skrift. Det er ikke en Rødgran, men en Abies Nordmanniana. 



