366 



15. Lys og Skygge. Fysiologisk Grenordning 



Hans 3 Grupper er: 



1. Bøgegruppen m ed meget stejlt opstigende Assimilations kurve. 

 Hertil : a) Ædelgran og Rødgran med det mest økonomiske Bladsystem ; 

 b) Bøg, Ær og Ælm. Bøgen taaler mest, Ælmen mindst Skygge. 



2. Askegruppen med mindre stejlt opstigende Assimilations- 

 kurve. Hertil Ask og Eg, der dog er meget forskellige i H. t. Evnen 

 til at taale Skygge, idet Asken bevarer Hovedstammen, medens Egen 

 under gunstige Forhold uddanner et mægtigt Grensystem, hvad den 

 ikke formaar, naar den overskygges af andre Træer (se Fig. 6 og 98). 



3. Ællegr uppen med den mindst stejlt opstigende Assimilations- 

 kurve. Æl og Birk. Under alle Forhold bevarer de Hovedstammen 

 hele Livet igennem. Rødællens skyggetaalende Evne er ringe, Birkens 

 endnu mindre. 



Hertil kan føjes bl. a., at Skovfyrren er et Lystræ, som kun taaler 

 en meget svag Beskygning. Efter Hesselman vokser den kraftig, 

 naar Belysningen er 1 /s af det fulde Dagslys, svagt, naar den er 1 /ê, 

 og bliver fuldstændig undertrykt, naar den kun er Vs. Birkene taaler 

 mere Skygge end Fyrren. Lærk anføres som det mest udprægede 

 Lystræ. 



Den opstillede Rækkefølge kan næppe betragtes som uforanderlig ; 

 næringsrig Jordbund, rigelig Fugtighed og lang Vegetationstid for- 

 mindsker Lyskravet, og Klima og geografisk Plads maa jo ogsaa 

 spille en Rolle. I Kampen mellem Arterne spiller tillige, som alt 

 berørt, andre Faktorer ind, saasom den Højde, som et Træ opnaar. 

 Frugtbarheds-Alderen, Nøjsomhed i H. t. Næring, Dybden til hvilken 

 Rødderne gaar ned, Evne til at taale Tørke og Fugtighed m. m. 



Om de unge Træers Evne til at taale Skygge m. m. maa her 

 henvises til Boysen Jensen. Kun kan endnu fremhæves, at Bevoks- 

 ninger absorberer mindre Lys end det fritstaaende Træ. Ved Ud- 

 hugninger forandres Lysstyrken. Et praktisk meget vigtigt Spørgs- 

 maal er det da: hvilken Lysstyrke er den gunstigste for Stammernes 

 Massetilvækst? hvilken Kronestørrelse kan frembringe den største 

 Vedproduktion ? 



KAP. 16. BLOMSTRINGEN. 



Kap. 14—15 handlede om Ernæringsarbejdet. Det andet store 

 Arbejde, som Træerne eller Planterne i det hele har at udføre i 

 Vegetationstiden, er at sørge for Artens fortsatte Tilværelse og Ud- 

 bredelse ; det gælder ogsaa Planterne, at de skal formere sig og gøre 

 sig Jorden underdanig. Formeringen kan ske ad vegetativ Vej og 



