16. Blomstringen 



367 



ved Frødannelse efter Befrugtning, særlig kaldt »Forplantning«. Her 

 omtales først: 



Den vegetative Formering hos vore Vedplanter 1 . Nogle faa 

 har Aflægning, idet Grene lægger sig ned paa Jorden og slaar 

 Rod, og herved kan nye Individer vokse op. Hyppigst træffes dette 

 vist hos Rødgran (Fig. 44). Kihl man afbilder hele lave Krat af 

 Gran, der paa denne Maade har dannet sig i Finland. Ogsaa hos 

 en Del Løvtræer kan det samme ske, f. Ex. Bøg; O. G. Petersen 

 giver et Billede heraf, og andre Billeder findes hos Opper mann 2 . 

 Navnlig paa Møens Klint skal der findes mange Bøge med Aflæggere. 

 Vaupell nævner (1859), at Hængebøgens Grene ved Jægerspris 

 »skyder ned i Jorden og slaar Rødder«. Hermed kan Hægen sammen- 

 lignes, der afbildedes S. 98. Som andre Træer, hvis Grene kan danne 

 Aflæggere, nævnes Lind, Avn, Eg, Røn. Fjæld-Ribs, Ask, Hassel, 

 Birk, Valnød (Vaupell 1859 o. a.). En egen og normal Form for Af- 

 lægning har Arterne af Klynger (Brombær), hvis meterlange, bue- 

 krummede Skud naaer ned til Jorden med deres Spidser og rodfæster 

 dem. 



Rodskud er langt almindeligere. De kommer til Syne over Jorden 

 i større eller mindre Afstand fra Moderplanten. Denne Formerings- 

 maade fremmes ved Rodens Beskadigelse, men er normalt almindelig 

 hos mange Arter, f. Ex. Asp; paa vore Lyngheder ses ofte de lave, 

 rødbrune Rodskud af den; især har jeg set dem skyde op efter Hede- 

 brande. Skulde nogen dansk Art være særlig henvist til Formering 

 ved Rodskud maa det være Aspen. Men forøvrigt ser man jo meget 

 ofte talrige smaa Skud skyde op paa Grøftekanterne fra Landevejs- 

 poplerne i deres Nærhed. Sandtidse (Hippophaës) er en anden Art, 

 i hvis Liv Rodskud spiller en overordentlig stor Rolle; hele Krat af 

 dem dannes saaledes i vore Klitter 3 . Endvidere kan nævnes Pil, 

 Hvid-Æl, Hvidtjørn, Æble- og Pæretræer, Slaaen, Røn, Kirse- 

 bærtræ, Robinie, Lind, Bukketorn, Kornel, Hassel, Roser, Ulvsrøn. 

 Vaupell angiver, at Birkene i Lyngby Mose for en Del er Rodskud 

 fra Rødder, der vandret stryger gennem Tørvelagene. Hos Bøg er 

 de sjældnere og vist ofte fremkaldte ved Beskadigelse; hos Eg, Rødæl 

 og Hassel skal de ikke forekomme. Flere andre Vedplanter skal 

 ogsaa alene formere sig ved Frøsætning (Tørst, Korsved, Berberis, 

 Ene); det er imidlertid vanskeligt at stole paa negative Angivelser. 



Rodskuds Blade er ofte i Form noget forskellige fra den voksne 



1 O. G. Petersen 1908: 192. 



2 Vrange Bøge S. 166 ; se Oppermarm S. 44, 86. 



3 Se foran S. 28 og Dansk Plantevækst 2: Fig. 99—102. 



