16. Blomstringen 



369 



bliver forplantningsdygtige. Hvorpaa dette beror, om en vis Nærings- 

 mængde eller en Næring af en vis Kvalitet (navnlig Kulhydrater) 

 først maa opsamles, eller hvad der først maa ske, vides der intet 

 sikkert om. Rimeligvis er det et Ernærings-Spørgsmaal. 



For det andet har Standpladsen Betydning; frit staaende Træer, 

 f. Ex., blomstrer tidligere end de, der staar i en Skov; de første har 

 vel lettere Adgang til kulstofholdig Næring. Efter Klebs er det 

 altid denne, der er den vigtigste, sammenlignet med Næringssaltene. 



For det tredie blomstrer de langt fra alle hvert Aar, naar de 

 endelig er komne i den blomstringsdygtige Alder; de behøver aaben- 

 bart en Hvile med Opsamling af Næring, før den næste Blomstring 

 kan indtræde, og Længden af denne Hvile er navnlig afhængig af 

 de Kaar, hvorunder de forskellige Individer lever. Lyset har en, ret 

 ukendt, særlig Virkning, og desuden forøger det Kulsyreassimilationen 

 og Rigdommen paa Sukker og andre Kulhydrater. En vis Koncen- 

 tration af Sukkeret er efter Klebs en Faktor, som fremmer Blomstring. 

 Rigelig Varme fremmer ogsaa Blomsterdannelsen, og en tør Jordbund 

 er ogsaa en Faktor, der gør det samme, skønt den tillige mere eller 

 mindre hæmmer Optagelse af store Næringsmængder ; det vegetative 

 Liv staar i en vis Modsætning til Kønslivet og Forplantningen. Efter 

 den varme Sommer i 1899 fulgte et rigt Frugtaar i 1900. Yderligere 

 om disse Forhold hos O. G. Petersen 1908: 184 ff. 



Forvaarens Blomstringsfænomener omtales S. 270 ff.; Midvaarens 

 er kortelig berørt S. 281 og Fuldvaarens S. 293. Paa dette sidste 

 Sted blev det nævnt, i hvilken Rækkefølge en Del særlig fremtrædende 

 Arter kommer i Blomst. De allerfleste begynder i Maj og Juni 

 Maaneder; sidst kommer Vedbend (Sept.— Oktob.). Tørst og Tyttebær 

 kan blomstre og sætte Frugt to Gange. 



Paa Grundlag af Joh. Lange 's og A. Bruun's m. fleres tyveaarige 

 Optegnelser i Landbohøjskolens Have har A. Opper mann (1890) 

 ogsaa givet en Sammenstilling af »Almindelig Blomstring« og »Frugt- 

 modning«. Se hans Tabel hos O. G. Petersen 1908: 187. At ogsaa 

 Tiden for Blomstringen ligesom for Løvspringet er forskellig efter 

 Stedets Beliggenhed, er naturligt. Enkelte Optegnelser herom fra 

 Danmark findes hos de i Kap. 11 nævnte Forfattere. Efter Ihne 

 skrider Blomstringen i Mellemeuropa omtr. 0,9 Dag frem for hver 

 Længdegrad, man gaar mod Øst. 



Side 370 gives en tabellarisk Oversigt over Blomstringstiden. 



Om denne Tabel maa jeg bemærke følgende. Jeg havde oprindelig ud- 

 arbejdet en anden, hvor alle de vigtigste Vedplanter var medtagne; men 

 det viste sig, at der mangler alt for mange sikre Iagttagelser til, at dette 

 allerede nu lader sig gøre tilfredsstillende. Jeg har derfor samlet Arterne i 



Bot. Tids. 35 (Warming, Skovenej 24 



