372 



16. Blomstringen 



fra de Kirtler, der findes i de uanselige Blomster. Blomsterstøvet er 

 noget klæbrigt, men tørrest og løsest hos de Arter, der blomstrer tid- 

 ligst (Seljepilene). Disse Arter og Kælderhals blomstrer paa bar 

 Gren. Af udenlandske kan nævnes Cornus mas og Forsythia, som 

 begge blomstrer før Løvspringet. 



Først længere hen paa Aaret, omtr. fra Maj, kommer den store 

 Mængde af de til Insektbestøvning tilpassede Blomster, med deres 

 forskellige Duft og Farve og Bygning, den ene passende mere for een 

 Slags Insekter, den anden mere for en anden Slags. De kan derefter 

 deles i tre Grupper: 



1. Flueblomster med aabent liggende Honning, som søges 

 af Insekter med meget kort Sugesnabel, men ogsaa f. Ex. af Honning- 

 bien (i de duftende Lindekroner summer Bierne i store Skarer). Hertil: 

 Lønnene, Lind, Kristtorn, Benved, Kornel, Tørst, Korsved, Vedbend, 

 paa hvis Blomster man kan se Fluerne flokkes i Oktober Maaned, 

 og Ulvsrøn. Ogsaa Hyld hører herhen, men den har ingen Honning; 

 det er Blomsterstøvet, som den byder Insekterne til Næring (den er 

 en »Pollenblomst«). 



2. Blomster med halvskjult Honning, mest passende for In- 

 sekter med længere Sugesnabel som Bier og Humler. Hertil mange 

 Arter af de Kærnefrugtede, Stenfrugtede og Klynger- Slægten, Heste- 

 kastanie og fl. 



3. Sommerfugleblomster, hvis Kronrør er saa langt, at der 

 skal en lang Sugesnabel til for at naa ned til Honningen. Hertil 

 kun Vedvindel (Fig. 88). 



Det kan endnu bemærkes, at der ikke blot blandt de tvekønnede 

 Insektblomster findes Exempler paa Førsthannethed og Førsthunnethed, 

 men ogsaa blandt de enkønnede Vindbestøvere ; saaledes kan Hun- 

 blomsterne hos Skovfyr og Rødgran være færdige før Hanblomsterne, 

 men ogsaa, om end vistnok sjældnere, kan det omvendte ske; Hasse- 

 lens Hanblomster springer ofte ud før Hunblomsterne, især i særlig 

 varmt Vejr. 



Ligeledes kan bemærkes, at nogle Blomster, der synes at være 

 tvekønnede, i Virkeligheden er delte i Han- og Hunblomster, fordi 

 Støvdragerne i nogle Blomster ikke er funktionsdygtige, Frugtæmnerne 

 (Støvvejene) ikke i de andre; saaledes Kristtorn (tvebo) og Løn. Hos 

 Spidsløn fandt Wittrock saadanne tilsyneladende tvekønnede Blomster, 

 af hvilke i 40% Tilfælde de først udviklede Blomster i Blomster- 

 standene var hunlige , de senere hanlige. Ogsaa andre Fordelings- 

 maader fandtes. Ogsaa Ask og Ælm er ligesom de to nævnte paa 

 Vej til at blive enkønnede — formentlig fordi det er et Fremskridt 

 til Undgaaelse af Selvbestøvning. 



