16. Blomstringen 



373 



Undersøges Blomstringsmaaden i Skovens forskellige Etager, vil 

 det vise sig, at det hovedsagelig er vore almindelige høje Skov- 

 træer, der har Vindbestøvning, hvorimod de lavere og sjældnere 

 samt Skovbuskene, som især findes i Skovbrynene, har Insektbestøv- 

 ning — i nøje Overensstemmelse med de Naturforhold, som hersker i 

 de forskellige af Skovens Etager. Insektfaunaen i de forskellige 

 Skovlag maa passe til Blomsterne — en Sag, der anbefales til Under- 

 søgelse for vore Entomologer. Det var aabenbart ogsaa vindbestøvede 

 Træer, som først indvandrede til vort Land efter Istiden (Birk, Æl, 

 Fyr, Eg, Bøg) og nu gaar længst mod Nord. De insektbestøvede 

 kom utvivlsomt senere. Arter som Hestekastanien med de store, pragt- 

 fulde Stande hører tydelig nok ikke hjemme i vor nordiske Natur. 



Skovbunden ved Sommertid. Sommeren og vel især Midsommer 

 er en Arbejdets Tid for Planterne baade i Henseende til Ernæring 

 og Forplantning og tillige en Arbejdets Tid for Insekterne; Bierne 

 flyver summende, maalbevidste fra Blomst til Blomst, Sommerfuglene 

 flagrer urolig og flygtig, tilsyneladende planløst omkring, sætter sig 

 en Gang imellem paa en Blomst, møder en Kammerat i Luften og 

 opfører en kortvarig hvirvlende Dans med den. Ogsaa Menneskene 

 har travlt; Enggræsset er højt ved Midsommer og vrimler af Blomster; 

 nu er Høslætten i Gang og mange Steder endt; Kornmarkerne er 

 høje, Rugen er skreden, Høsten nærmer sig. 



Skovbunden er mørkegrøn der, hvor den er tættest bevokset, 

 hvilket især skyldes Skovsyre. Skovviol, Bingelurt, Skovmærke, Maj- 

 blomst, Græsser, Bregner o. fl. Skovmærke har et Slags nyt Løv- 

 spring, idet der danner sig 1 — 2 nye Bladkranse i Spidsen af Stængelen, 

 som ved deres lysere, gullig grønne Farve og ringere Størrelse staar 

 i Modsætning til de ældre. Foraarsplanternes Blade er for største 

 Delen forsvundne; naar Skoven har lukket sit Løvtag, gaar det til- 

 bage med dem, deres Blade og Blomster visner, og Frugtsætningen 

 begynder. Blomstring fordrer Lys; for stærk Skygge hindrer mange 

 Arters Blomstring, f. Ex. Lyngens i en Granskov. Ved Midsommertid 

 er det Græssernes Blomstringstid; en Mængde andre Blomsterplanter 

 er i Blomst, flere end der nævnes S. 300 — 301. Mange Urter er 

 allerede i Frugtsætning, og i August har nogle moden Frugt, saasom 

 Skovmærke, Bamsløg, Skovkørvel, Steffensurt, Skovdueurt, Nellike- 

 rod, Perikum, Skovsalat, Haremad, Majblomst, Dag-Pragtstjerne, Skov- 

 syre, Firblad, Bapuntsel, Storkonval, Sanikel, St. Hansurt, Nikkende 

 Limurt, Skovgaltetand, Baldrian og fl. 



Blomsternes Biologi. Det vilde føre alt for vidt her, om jeg 

 skulde gaa nærmere ind herpaa; kun nogle Hovedtræk kan anføres. 



