374 



16. Blomstringen 



Vindbestøvning. Det maa paa Forhaand synes usandsynligt, 

 at der skulde gives mange Vindbestøvere inde i den vindstille Skov, 

 og dette slaar til. Naar man ser bort fra de græsagtige Planter 

 (Græsser, Stargræsfamilien, Frytle), er det egentlig kun Bingelurt, om 

 hvilken der er Tale; den blomstrer allerede i April, før Bladtæppet 

 og Løvtaget bliver tæt, da der vel er mest Blæst i Skoven; af dens 

 tvebo Blomster springer de hunlige noget tidligere ud end de hanlige: 



Fig. 205. Samlag af Skarpbladet Fladstjerne (Stellaria holostea) i Folehave Skov. Juni 1915. Bøgeskov. 

 En Solplet midt i Billedet. Til højre en Tue af Blaatop (Molinia coerulea); desuden nogle Blade af 



Skovsyre og Bingelurt. (E. W.) 



Skovnælden (Urtica dioeca) maa nævnes for sig; thi vel er det gen- 

 nem Luften, at Støvet maa føres hen paa Fangene, men dette sker 

 ved en Slags Explosion og selvstændig Udslyngning af det. For 

 øvrigt vokser den i Samlag ligesom Bingelurt, saa at Nabobestøvning 

 vel ogsaa kan finde Sted. Af Græsserne ser man mange stikke 

 Støvfang og Knapper ud mellem Avnerne, og Støvet synes let at 

 maatte kunne føres hen paa Fangene, men nogen egentlig Dræen 

 som hos Rugen har jeg aldrig set. Selvbestøvning synes at maatte 

 forekomme ret ofte, maaske endog ogsaa for lukkede Døre (Avnerne), 

 men om Græssernes Bestøvning synes der at tiltrænges nøjagtige 

 Undersøgelser. Skovfrytle (Luzula pilosa) blomstrer ogsaa i April og 

 sætter sædvanlig Frugt i hver eneste Blomst, maaske ogsaa ved 

 Selvbestøvning. Den er førsthunlig. 



