16. Blomstringen 



377 



til Studium for en Entomolog, der vil undersøge Forekomsten af 

 Insekterne i Skoven efter Aarstiderne og deres Forhold til Blomsterne. 

 For en ikke indgaaende Betragtning synes Insektlivet i en Skovs 

 Indre at være fattigt, navnlig i Sammenligning med det summende 

 Liv i Skovbryn, Krat og Hegn; muligvis er det meget rigere, end 

 det synes. Der er vistnok megen Enstidighed (Homogami) i Udvik- 

 lingen af Støvdragere og Støvvej og mange Selvbestøvere i Skoven. 

 Det svage Lys vil formentlig virke ændrende paa Udviklingen, paa 

 samme Maade som Leverurt forandres fra at være førsthanlig, naar 

 den vokser paa den solrige Eng, til at blive enstidig i et skyggefuldt 

 Værelse. 



I Skoven forekommer ogsaa en Del Exempler paa kleistogame 

 Blomster, d. e. saadanne, der aldrig aabner sig, men forbliver smaa, 

 ligesom Knopper, og foretager Selvbestøvning »for lukkede Døre«; 

 de er Hæmningsdannelser , men Frø udvikles til Fuldkommenhed. 

 Det er rimeligvis Skovklimaet, som er Aarsagen til deres Fremkomst, 

 da Go eb el ved Forsøg har vist, at ugunstige Ernæringskaar kan 

 fremkalde Dannelsen af saadanne. Til Dannelse af Blomster fordres 

 en vis Lysstyrke. De kleistogame Blomster findes aarlig ved Siden 

 af de store og farvede Blomster hos Springbalsamin, Skovsyre og 

 Arter af Viol (Fig. 533 i Almind. Bot.), og de udvikles før de aabne 

 og store (»chasmogame«) Blomster, paa et Tidspunkt, da den vege- 

 tative Vækst er stærk, medens de sidste optræder, naar denne er 

 ringe eller staar stille. 



KAP. 17. FRØSPREDNING. 



Frugtmodningen og Frøspredningen hører for største Delen Efter- 

 aaret til (fra hen i Sept. til hen imod November), men da de for 

 manges Vedkommende er begyndt ved Midsommertid eller endog tid- 

 ligere, omtales de allerede her i Sammenhæng med forrige Kapitel 

 om Blomstringen. Først omtales Vedplanterne, dernæst Urterne. 



Vedplanternes Frøspredning. Der er nogle af vore Rakletræer, 

 hvis Æg er meget uudviklede, naar Bestøvningen foregaar. Birkens 

 er paa dette Tidspunkt kun synlige som meget smaa Vorter; Støvrøret 

 maa vente til midt i Juni, før Æggene er blevne saa udviklede, at 

 Befrugtning kan foregaa. Denne sker desuden chalazogamt (ikke 

 gennem Ægmunden). Paa samme Maade forholder Ællen sig; ogsaa 

 hos Egen er de ikke udviklede, naar Bestøvningen finder Sted. En 

 endnu langsommere Udvikling finder Sted hos Skovfyr; dens Æg 



