17. Frøspredning 



379 



Mange Nødder glemmes da af Ejermanden, eller denne omkommer, og 

 saadanne Frø kan da ligge og spire maaske ret langt fra Moderplanten. 

 Selv om mange fortæres, er Skaden ikke stor; faar blot et eneste 

 Lov til at vokse op og blive et stort Træ, kan dette formedelst sit 

 lange Liv blive Moder til mange andre Frugter. I sit sidste Arbejde 

 (1918) har Eng. Hemberg meddelt interessante Forsøg og Iagttagelser 

 især over Bøgefrugternes Spredningsmaade. Om Spredningen ved 

 Dyrene oplyser han, at Vildænder (»Gräsänder«) fortærer store Mæng- 

 der af »Bøgeolden« om Aftenen før deres natlige Vandringer i Vaar- 

 tiden, og hans Forsøg med Tam ænder viste, at af disse Frugter kan 

 24% være spiringsdygtige endnu efter 4 Timers Forløb, og 4% 

 endnu efter 8 Timers Forløb. Vildanden kan saaledes i 4 Timer 

 transportere spiredygtige Bøgefrugter fra Odern s Munding til Midt- 

 sjælland, fra Midt-Holsten til Midt-Skaane. Hvis Anden under sin 

 Vandring gribes af en Rovfugl og sønderslides, kan de ufordøjede 

 Frø maaske opnaa at spire, og om 50 Aar kan den opvoksede Bog 

 selv begynde sin koloniserende Virksomhed. De forskellige Arter af 

 Duer spreder Frø paa tilsvarende Maade over større Afstande. Kun 

 lokal Spredning besørges af Nøddekrigen, Skovskaden, Egern, Mus 

 og nogle faa andre Dyr. (Se ogsaa Hemberg 1913.) 



En ejendommelig Spredningsmaade er, at Vinden fører Frugter 

 og Frø hen over glatte Isflader eller frosne Sneflader (efter Iagttagelser 

 af Jens Holmboe og S er nan der). Den kan ogsaa anvendes af 

 Egens og" Bøgens Frugter. Her kan mindes om »Vinterstanderne« 

 — et Navn, som Se man der har dannet for de Planter (mest Stauder), 

 hvis visne, frugtbærende Skud bliver staaende Vinteren over, saaledes 

 at Vinden kan ruske i dem og ryste Frøene ud (se S. 238); ogsaa 

 for saadanne vil de frosne Flader være en værdifuld Hjælp. 



Vandspredning findes navnlig hos Rødællen, der jo især vokser 

 nær ved Vand. Kølpin Ravn har vist (1895), at dens Nødder har 

 smalle og tynde Vinger, som er fyldte med Luft, hvorved de længe 

 kan flyde om og føres til andre Voksesteder. Fyrrens Frø kan ogsaa 

 flyde og maa saaledes vistnok lejlighedsvis kunne føres andensteds 

 hen ved Vandets Hjælp. Det samme kan endog ske med Bøgefrugterne; 

 Hembergs Forsøg viste, at naar saadanne ikke er beskadigede eller 

 udtørrede, synker de straks, men at der er Nødder, som kan holde 

 sig flydende i seks Døgn og dog være spiredygtige. 



Spredning ved Dyr. Kødfrugter er indrettede til at spredes 

 ved Dyrenes Hjælp. Deres Farver og Duft, som først bliver fuldt 

 udviklede, naar de er modne, viser Vej til dem, og ofte bliver de 

 siddende længe paa Træerne, endog Vinteren igennem, hvorfor man 

 kan se Standfugle, saasom Solsorterne, Dag efter Dag søge deres Føde 



