392 



18. Efteraaret 



varm. Træer i Samfund afløves senere end enlig staaende, vist fordi 

 deres Jordbund bedre bevarer sin Fugtighed og Varme. En fugtig 

 Sommer forlænger Bladenes Liv. 



Bladene af det selv samme Individ falder ingenlunde samtidig; 

 Bladets Plads paa Træet har Betydning. I Almindelighed gælder, 

 at de nederste Blade paa et Aarsskud falder før end de øvre, altsaa: 

 de indre Dele af Kronen afløves først, og sluttelig sidder der kun 

 enkelte Blade i dens alleryderste Omkreds (Ælm Fig. 208; Lind 



Fig. 208. Fig. 209. 



Fig. 208. Ælmegren. Oktober 1897. 

 Fig. 209. Bøgegren. Oktober 1897. (E W) 



Fig. 210, Løn, Ask, Birk osv.). Aarsagen er vel, at Aarsskuddenes 

 øverste Blade længst forsynes med Vand og Næring. Det omvendte 

 kan findes hos Bøg: Aarsskuddene afløves ovenfra nedad, saa at 

 Kronens Indre længst holder sig tæt (Fig. 209, 211). Hos nogle 

 Træer bliver de øverste Grene først nøgne, hos andre omvendt. 



Det er for længe siden bragt paa det Rene af M o hl (1860) og 

 andre, at det ikke er Stormene, som mekanisk afriver Bladene; det 

 Ar, der dannes paa en Gren efter et affaldet Blad, er altid glat og 

 har en for hver Art bestemt Form (smukkest f. Ex. hos Valnød, 

 Hestekastanie og Ask). Der danner sig i Virkeligheden et. særegent 

 Lag af unge og tyndvæggede Celler tværs igennem Bladstilkens Grund, 

 Løsningslaget, kun faa Cellelag tykt. Det anlægges undertiden 

 en Stund (faa Uger) før Løvfaldet, som om Bladene ved, hvad der 

 skal komme. Naar saa Tidspunktet er kommet, løsner disse Celler 



