396 



19. Løvfaldets Betydning for Skovbunden 



Bakterierne fører efterhånden Plantestofterne tilbage til de enklere 

 uorganiske Forbindelser (Kulsyre, Vand. Ammoniak), hvoraf de er 

 sammensatte; men der bliver en Del fastere Plantedele tilbage, saa- 

 som Bladenes Bibber med deres Styrkevæv og andre fastere Dele 

 (et »Skelet«), og disse samt de af klorofyllose Organismer sønderdelte 

 Masser tages derpaa under Behandling af Dyrene : Regnorme, Insekter 

 af forskellig Art o. a. 



Det andet Skridt i Mulddannelsen skyldes Dyrene, som findeler 

 Planteresterne. Her kan først nævnes de Insekter og Insektlarver, 

 Tusindben, Bænkebidere, Snegle o. a., der lever i Skovbunden mellem 

 Bladresterne, og som hver paa sin Vis søndergnaver Plantedelene, 

 lever af dem og aflægger sine Exkrementer i Jorden, men den 

 største Betydning har dog utvivlsomt Regnormene. Den mekaniske 

 Bearbejdelse af Jorden, som Landmanden foretager med Plov og 

 Harve eller Hakke og Spade, den er i Skoven overtaget navnlig af 

 Regnormene. Disse Dyr gennemroder Jorden, fylder den op med 

 deres Gange, hvorved de gennemlufter den, fortærer og omsætter de 

 organiske Dele og blander dem ind mellem de uorganiske. Det er 

 navnlig den almindelige store Regnorm (Lumbricus terrestris, der kan 

 blive hen ved 1 /s m lang), som er virksom; den kan grave rørformede 

 Gange med en Vidde af 1 — 1,5 cm og ned til en Dybde af 2 m eller 

 mere, men den lever dog især i de øverste 10 — 30 cm. Den ruller 

 hvert Blad sammen som et Kræmmerhus for saaledes at faa det draget 

 ned i Røret; naar Bladene ved Mikrobernes og Svampenes Hjælp er 

 halvforraadnede, opblødte og til Dels opløste, kan den fortære dem. 

 Den sluger Planteresterne sammen med Jord; den har som Hønse- 

 fuglene en Kraase med kraftige Muskler og fyldte med Smaasten og 

 Sand, der hjælper med til at male og sønderdele Føden. Den egentlige 

 Bearbejdelse sker dog i dens Tarm. Alt det ufordøjelige giver den 

 derefter fra sig, og paa Skovbunden oven over sit Rør aflejrer den 

 sine Exkrementer; det er de graa- eller brunsorte runde Smaaklumper 

 eller Knolde, som i enhver Bøgeskov med god Muldbund kan ses at 

 danne et Lag umiddelbart under Løvlaget, I Haver ser man ofte 

 utallige af disse »Ormeskud« i Bede og Gange, endog i ret fast Jord, 

 smaa kegleformede Høje, der er dannet af saadanne løst liggende 

 Smaaboller. Regnormene er natlige Dyr, og i lune Sommernætters 

 Stilhed kan man høre Løvet rasle paa Skovbunden, naar de strækker 

 sig ud af deres Rør for at trække Bladene ned til sig; man kan se 

 Bladene røre sig, som om de var levende. Det er ikke underligt, 

 at *%gsaa kan gøre Skade i Gartnerhavernes Drivbænke eller Forst- 

 mændenes Planteskoler ved at rykke Kimplanter op og trække dem 

 ned til sig. 



