19. Løvfaldets Betydning for Skovbunden 



397 



Ved den Maade, hvorpaa Regnormene arbejder, drager de Jorddele 

 op fra de dybere Lag og aflejrer dem oven paa Jorden; aarlig af- 

 lejres her et Jordlag, som kan faa en Tykkelse af ca. 5 mm, og i 

 10 Aar skal de kunne dække Jorden med et Muldlag paa en 5 cm 

 Tykkelse. At den store Mængde Regnorme (50,000—100,000 pr. Td. 

 Land) er af særlig Betydning, er let at forstaa. Det er vigtigt at 

 lægge Mærke hertil for at forstaa, at underjordiske eller i Jordskorpen 

 værende Plantedele ved Regnormenes Hypning kan komme dybere 

 ned i Jorden (P. E. Müller). Særlig maa dette gælde for stærkt 

 mulddannende Træer, der som f. Ex. Bøg kaster saa utallige Blade, 

 mindre for dem, der kun kaster lidt Lov og derfor heller ikke danner 

 megen Muld. 



I Skovbunden lever desuden mange mindre Orme, som er Slægt- 

 ninge til den store Regnorm, saasom Lumbricus purpureas og L. ru- 

 bellus, den farveløse eller blege AUolobophora turgida og de meget 

 smaa Euchytreus-Formev. Hver har sin Levevis og Rolle ved Skov- 

 bundens Bearbejdelse. Ogsaa større Dyr er knyttede til Skovbundens 

 Dyreverden saasom Muldvarpe og Pindsvin. Ramann adskiller tre 

 »Etapper« i Humusdannelsen, ikke blot de to nu anførte: 1) Om- 

 dannelse af de døde organiske Rester ved de bladgrøntløse Organismer, 

 og 2) Sønderdeling af dem ved Dyrene og Blanding med Bundens 

 Mineraldele, men desuden 3) Ødelæggelse af den organiserede Celle- 

 struktur, Forbrug af de lettere angribelige Bestanddele af Affalds- 

 resterne og Fremtræden af de udpræget kolloidale Egenskaber i de 

 endnu til Stede værende organiske Forbindelser. Endeproduktet er 

 Rester med desorganiseret Cellestruktur, frie homogene Blandinger, som 

 er ejendommelige for enhver humøs Jordbund. 



Saaledes dannes efterhaanden en for Planterne udmærket Bund at 

 vokse paa. Den fuldstændige Formuldning gaar dog ikke lige rask 

 for sig. I vore bedste Bøgeskove omsættes Skovens Afifald i Løbet 

 af omtr. IV2 Aar, i mindre gode og i Naaleskove tager det længere 

 Tid. I de bedste Egeskove kan Omsætningen afsluttes i mindre end 

 et Aar. Jordbundens Varme- og Fugtighedsforhold, Læ for Vinden 

 samt en mild Skygge spiller herved en væsentlig Rolle. 



Skovens Jordbund stammer oprindelig fra den mineralske Jord, 

 som vort Lands Overflade bestaar af, en Blanding af Sand, Sten, Ler 

 m. m. Denne Jord træffes endnu uforandret, i det højeste kun paa- 

 virket af Regnvandet, dybt i Skovbunden, maaske i en Meters Dybde, 

 og faar Navn af Undergrunden. Over denne ligger da den 

 Moræne- Jord, der er bleven blandet med Planternes Aftald >' be- 

 arbejdet af de bladgrøntfrie Planter og af Dyrene. Denne Jora *r 

 derved delt i flere Lag, nemlig: 



