19. Løvfaldets Betydning for Skovbunden 



405 



standser Vandet, saa Bunden bliver kold og ugunstig for Plantevækst, 

 og den hindrer Planterødderne i at trænge dybere ned; en saadan 

 fladgrundet Jord er ugunstig for Trævækst. Den regnes i øvrigt ikke 

 af alle med til Ahldannelserne. 



Bliver .Rødjords- Ahlen udsat for Luftens Paavirkning, smuldrer 

 den hen til Sand, der efterhaanden bliver lysere. Rødjorden inde- 

 holder i Virkeligheden mange mineralske Plantenæringsstoffer, og hvor 

 den er løs, kan der findes mange flere Rødder i den end i Blysandet 

 og i Undergrunden. Dog er Ahl fattig 

 paa Kvælstof. Blysandet er altsaa mag- 

 rere end den oprindelige Jordbund, men 

 Ahlen er rigere paa Mineralstoffer og 

 undertiden ogsaa paa Humusstoffer. 



Til Betingelserne for Dannelsen af Mor 

 med deraf opstaaet Ahl hører væsentlig, 

 at Landet har et fugtigt og køligt Klima 

 med kort Sommer; Danmark vil i det 

 hele være gunstigt for disse Dannelser. 

 1 varme Lande, hvor Formuldningen 

 gaar rask for sig, kendes den ikke. Og- 

 saa tørt Terræn, sandede og nærings- 

 fattige Jorder kan være gunstige for 

 dem, fordi Tørhed er uheldig for For- 

 raadnelse, Naar Morbund er sjælden i 

 Skove af Skovfyr, i hvilke Sol og Varme trænger ned til Bunden, 

 skyldes det formentlig, at denne bliver for tør for Svampes og Bak- 

 teriers Trivsel. 



Om Humusstofferne og de forskellige Former for Humus er der 

 en rig Literatur. Spørgsmaalet om Regnormenes Betydning for Mulddan- 

 nelsen rejstes først af Darwin (1837; hans store Arbejde 1881: se 

 Tidsskr. f. pop. Fremstill. af Naturvid. 1870). Her i Danmark er det 

 P. E. Müller, som har grundlagt Undersøgelserne over Skovjord og 

 fra 1873 publiceret en Række banebrydende Arbejder 1 over de natur- 

 lige Humusformer, Mulds og Mors Dannelse og Betydning for hele 

 Skovsamfundets Liv. Det er Arbejder, der er rige paa selv- 

 stændige Iagttagelser, gjorte under hans mangeaarige Færden i Sko- 

 vene, og paa nye Synspunkter af Naturens Skovhusholdning. 



Den første, der beskrev Blysanddannelse i Bøgeskove, var Tyskeren 



Fig. 213. Peter Erasmus Miillei 



1 P. E. Müllers vigtigste Arbejder findes anførte i Literaturlisten bag i Bogen. 

 Se for øvrigt ogsaa Warming: „Den danske botaniske Literatur fra de ældste 

 Tider til 1880* (i Botan. Tidsskr. 12) og C. Christensens Fortsættelse fra 1880— 

 1911 (Hagerups Forlag 1913). 



