20. Bakterierne og Kvælstoffet i Skovbunden 



407 



af de organiske Stoffer o. s. v. Muldbunden, der har det rigeste Bak- 

 terieliv, har en ganske anden Mikroflora end Morbunden, hvis højere 

 Surhedsgrad og Fattigdom paa opløste Mineralstoffer betinger dette. 

 Endvidere er Bakteriefloraen forskellig i forskellig Dybde i Jorden. 

 De øverste og iltrigeste Jordlag huser det rigeste Bakterieliv, og 

 Bakterierne er her mest iltbehøvende (aerobe) Arter. I noget større 

 Dybde i Jorden bliver iltskyende (anaerobe) Bakterier herskende. Med 

 stigende Dybde i Jorden aftager Bakterielivet og ophører tilsidst 

 fuldstændig. 



Man kan sikkert regne, at største Delen af de i Jordbunden fore- 

 kommende Bakterier endnu ikke er nærmere kendte. Bakterierne 

 spiller en overordentlig stor Rolle ved Nedbrydningen og Omsætningen 

 af Planteresterne. Ved Bakteriers og til Dels ogsaa Svampes Virk- 

 somhed nedbrydes de meget sammensatte organiske Forbindelser, som 

 udgør Planternes Legemer, gennem en lang Række af Processer til 

 stedse enklere og mindre sammensatte Forbindelser. Sandsynligvis 

 spiller Bakterierne ogsaa en Rolle ved den egentlige Humusdannelse 

 d. e. Dannelsen af de mørktfarvede, organiske Forbindelser, Humus- 

 stofferne, som giver Jorden sin mørke Farve. Ogsaa den ejendomme- 

 lige Muldduft skyldes et Stof, som dannes ved en Bakteries (Actino- 

 myces odorifer) Virksomhed. 



Som Endeprodukt ved de af Mikroorganismerne fremkaldte Ned- 

 brydningsprocesser opstaar simple uorganiske Forbindelser, nemlig 

 Kulsyre, Vand og Ammoniak. Af de kvælstofholdige Æggehvide- 

 stoffer, som udgør en væsentlig Del af Planternes Legemer, dannes 

 Aminosyrer og af disse atter Ammoniak. Kvælstoffet frigøres saa- 

 ledes sluttelig som Ammoniak, en Kvælstofforbindelse, der direkte kan 

 udnyttes af højere Planter. Kvælstoffet gennemløber altsaa et Kreds- 

 løb. Det Kvælstof, som saaledes paa ny bliver tilgængeligt for de 

 højere Planter, har altsaa engang tidligere udgjort en Bestanddel af 

 Planterne. Uvilkaaiiig stiller det Spørgsmaal sig da, om der ikke 

 tilføres Jordbunden nyt Kvælstof, og hvor stammer da fra første Færd 

 af det Kvælstof, som indgaar i Organismernes Legemer? Vi ved, at 

 Atmosfærens uendelig store Kvælstofmængde direkte er ganske util- 

 gængelig for højere Planter, og dog stammer alt det Kvælstof, som 

 nu findes i Organismernes Legemer og i Jordbunden, i sidste Instans 

 fra Atmosfærens Kvælstof; men dette bliver kun ad Omveje tilgænge- 

 ligt for de højere Planter. 



Allerede langt tilbage i Tiden havde Landmanden gjort den Er- 

 faring, at Dyrkning af Bælgplanter forøgede Jordbundens Frugtbar- 

 hed. Denne Forøgelse i Frugtbarhed skyldes en Forøgelse af Kvæl- 

 stofindholdet i Jordbunden. Saas Bælgplanter, f. Eks. Lupiner, paa 



