408 



20. Bakterierne og Kvælstoffet i Skovbunden 



en Mark, og pløjes Lupinerne efter at være kommet til Udvikling 

 ned i Jorden, findes i denne en større Kvælstofmængde, end før Lu- 

 pinerne blev saaede. Hellriegel (l) 1 viste, at denne Forøgelse 

 af Kvælstofmængden ikke skyldtes selve Bælgplanterne, men Bakterier 

 i de velkendte knoldformede Dannelser, som findes paa disse Planters 

 Rødder, idet Bakterierne formaar at assimilere Luftens frie Kvælstof. 

 Ved Bakteriernes Død kommer Kvælstoffet Bælgplanterne til gode. 

 Ogsaa de knoldformede Dannelser paa Ællens Rødder indeholder Or- 

 ganismer, som formaar at binde Luftens Kvælstof (Hiltner, 2). 



Senere har det vist sig, at ogsaa en Del fritlevende Bakterier og 

 Svampe har Evne til at assimilere Luftens Kvælstof. Den først kendte 

 fritlevende, kvælstof bindende Bakterie er en anaérob, smørsyredannende 

 Bakterie, Clostridium pasteurianum (rendyrket af Win o grad sky (3), 

 som er almindelig i Jordbunden. Senere har Beijerinck (4) fra 

 Agerjord isoleret en kvælstof bindende Bakterie, Azotobacter chroo- 

 coccum, hvis Evne til at assimilere Luftens Kvælstof er ret betydelig. 

 Den er almindelig i Agerjorden og spiller her en stor Rolle som 

 Kvælstof binder. Senere har man lært andre Arter af Slægten Azoto- 

 bacter at kende, som ligeledes er kvælstof bindende. Weis og Borne- 

 busch (5) har undersøgt Azotobacterarternes Forekomst i danske 

 Skove og fundet, at de er yderst sjældne i Skovbunden. Dette 

 skyldes, at Azotobacterarterne kræver alkalisk eller neutral Reaktion 

 i Jordbunden, hvilket er yderst sjældent i Skovjord. Azotobacter- 

 arterne fandtes derfor kun i Skove paa udpræget Kalkbund, f. Ex. 

 i Allindelille Fredskov og tilstødende Skove. Den Azotobacterart, 

 som fandtes her, var ikke Azotobacter chroococcum, som er den al- 

 mindelige Azotobacterart i Agerjorden, men en anden Art, som i 

 Kulturvædsker danner en hvid Hinde paa Overfladen, sandsynligvis 

 Azotobacter Beyerinckii eller A. vitreitm. Azotobacterarterne spiller 

 altsaa efter disse Undersøgelser kun en yderst ringe Rolle for Skov- 

 jordens Vedkommende. At der imidlertid ogsaa i Skovjord foregaar 

 en Binding af Luftens Kvælstof, er paavist af Henry (6), som fandt 

 at Planterester i Skovbunden forøger deres absolute Kvælstofindhold, 

 og at denne Forøgelse skyldes Organismers Virksomhed, thi sterili- 

 seredes Planteresterne, udeblev Kvælstofforøgelsen. Henry beregnede, 

 at Jordbunden i en Bøgeskov aarlig forøger sin Kvælstofmængde med 

 c. 12 kg pr. Hektar. De Organismer, som her er virksomme, er alt- 

 saa ikke Azotobacterarter, men sandsynligvis andre Bakterieformer, 

 muligvis Clostridiumarter (Vageler 7) og andre endnu ikke kendte 

 Bakterie- samt Svampearter. For en Del af de i Jordbunden levende 



1 Se Literaturen ved Slutningen af Kapitlet. 



