410 



20. Bakterierne og Kvælstoffet i Skovbunden 



anvender den Energi, som de vinder ved Iltning af Ammoniak og 

 Salpetersyrling, til at assimilere Kulsyre. Disse klorofylløse Orga- 

 nismer behøver saaledes ikke Lysets Hjælp til Kulsyreassimilationen, 

 saaledes som de højere Planter, og indtager derfor i denne Henseende 

 en Særstilling i den organiske Verden. Paa Grund af deres Evne 

 til at assimilere Kulsyre er de ganske uafhængige af organisk Næ- 

 ring. Man har derfor ment, at de tilhører en Livstype, som har været 

 repræsenteret blandt de første Organismer paa Jordkloden. 



Da Nitrifikationen er en Iltningsproces, kræver den naturligvis 

 Luftens Adgang og foregaar derfor bedst i vel gennemluftet Jord. 

 I velbearbejdet og derfor vel gennemluftet Agerjord foregaar der i 

 Reglen en livlig Nitrifikation, hvilhet man har vidst, saa længe Nitri- 

 fikationen har været kendt, medens man derimod tidligere mente, at 

 den ikke eller kun i ringe Grad foregik i naturlig Jordbund, f. Ex. 

 Skovjord, fordi man ansaa naturlig Jordbund for daarligere gennem- 

 luftet end Agerjord. Senere Undersøgelser over Nitrifikationen i Skov- 

 jord har vist, at denne Opfattelse ikke er rigtig. Weis (11) har 

 undersøgt Salpetersyremængderne i vore Skove paa forskellige Aars- 

 tider og fundet ret betydelige Mængder, vekslende efter Aarstiden. 

 Mærkeligt nok fandt han mest i Vintermaanederne, mindre i Sommer- 

 maanederne, men dette betyder dog næppe, at der dannes mest i 

 Vintertiden, men staar sikkert i Forbindelse med Planternes Forbrug 

 af Nitrater. I Sommertiden optages Nitraterne, efterhaanden som de 

 dannes, om Vinteren derimod optages de ikke eller kun i ringe 

 Mængde; derfor finder man mere Nitrat i Jordbunden om Vin- 

 teren end om Sommeren. At Nitrifikationen kan foregaa ogsaa i 

 Skovjord, forklarer Weis derved, at Skovjorden ingenlunde er at be- 

 tragte som daarlig gennemluftet, idet en Bearbejdning og heraf be- 

 tinget god Gennemluftningstilstand kan fremkomme ved Regnormes, 

 Muldvarpes og andre rodende Dyrs Virksomhed. Men selv i Skov- 

 jord, som er tæt lejret, f. Ex. stiv Lerjord, vil der være tilstrækkelig 

 Lufttilgang til, at en livlig Nitrifikation kan foregaa (Carsten Olsen 

 15). Nyere amerikanske Forsøg (Gainey og Metzler 12) har da 

 ogsaa vist, at Bearbejdning og heraf betinget løsere Lejring af Jorden 

 ikke er nødvendig for, at en Nitrifikation kan foregaa, idet dens Liv- 

 lighed ikke formindskes derved, at Jorden sammenpresses saa stærkt, 

 at Luftrummene bliver overordentlig smaa. 



Senere Undersøgelser af H es s el m an (13), Weis og Bondorff 

 (14) og Carsten Olsen (15) har vist, at der i Skovjord kan fore- 

 gaa en ligesaa livlig Nitrifikation som i Agerjord. Nitrifikationen 

 foregaar imidlertid med forskellig Intensitet i forskellige Jorder, og 

 dette betinger en forskellig Bundflora, idet de enkelte Arter kræver 



