20. Bakterierne og- Kvælstoffet i Skovbunden 



411 



forskellige Nitratmængder; nogle Arter kan endog klare sig alene 

 med Ammoniak og derfor trives paa Steder, hvor der slet ingen Ni- 

 trifikation finder Sted. Nitrifikationen er saaledes en vigtig plante- 

 fordelende Faktor (edafisk Faktor), hvilket stærkt er fremhævet af 

 He s s el m an (13), som har foretaget omfattende Undersøgelser herover 

 for svenske Skovjorders Vedkommende. 



En Del Arter synes at kræve betydelig mere Nitrat end andre 

 Arter, idet de med Begærlighed optager det fra Jordbunden, og det, 

 som ikke straks assimileres, ophobes som Reservestof i Vævene. Disse 

 Planter kaldes Nitratplanter eller Salpeterplanter og fore- 

 kommer i Naturen kun paa Steder, hvor der foregaar en livlig Nitri- 

 fikation. De er saaledes Karakterplanter for kraftig nitrificerende 

 Jordbund. En livlig Nitrifikation i Skovbunden tilkendegives af føl- 

 gende Planter (efter Hesselman og Carsten Olsen) : Stor Nælde (Urtica 

 dioeca). Bingelurt, Ramsløg, begge vore Milturtarter, Skov-Galtetand, 

 Skvalderkaal, Vild Korvel, Forlænget Star (Carex elongata), Lund- 

 fladstjerne og Fuglegræs. Paa Steder i Skovbunden, hvor Mosebunke 

 (Deschampsia cæspitosa) og^Enblomstret Flitteraks (Melica) forekommer 

 i større Mængde, foregaar der i Reglen kun en svag Nitrifikation. 

 Hvor Bølget Bunke, Skovstjerne og Blaabær forekommer, altsaa paa 

 Morbund, foregaar der i Reglen ingen eller kun en yderst svag Ni- 

 trifikation. Nitrifikationen i Skovbunden er naturligvis først og frem- 

 mest afhængig af, om der i Jordbunden findes rigeligt med kvælstof- 

 holdige organiske Stoffer, som kan afspalte Ammoniak, løvrigt er 

 dens Livlighed afhængig af Vandindholdet og Surhedsgraden i Jord- 

 bunden (Carsten Olsen 15). Et relativt stort Vandindhold i Jord- 

 bunden er nødvendigt for, at den kan foregaa livligt. Paa meget tør 

 Bund foregaar der kun en yderst ringe Nitrifikation. En høj Sur- 

 hedsgrad i Jordbunden hemmer den desuden stærkt. Paa Steder, 

 hvor Jorden baade er stærkt sur og meget tør, f. Ex. paa Morbund, 

 foregaar der derfor saa godt som ingen Nitrifikation. 



En Nitrifikationen modsat gaaende Proces er Denitrifikationen. 

 Ved denne Proces er anaerobe Bakterier virksomme, og Nitraterne 

 afiltes til frit Kvælstof eller luftformige Kvælstofibrbindelser. Ved 

 Denitrifikationen sker der saaledes et Tab af Kvælstof i Jordbunden. 

 Man har tidligere tillagt dette stor Betydning og ment, at det var 

 store Kvælstofmængder, der paa denne Maade gik tabt for Planterne. 

 Nyere Undersøgelser har dog godtgjort, at man i høj Grad har over- 

 vurderet denne Fare. Denitrifikationen foregaar nemlig især i de 

 dybere liggende iltfattige Jordlag, og de Nitratmængder, som findes 

 her, er som Regel ikke store og uden Betydning for de højere 

 Planter. 



