21. Samliv (Symbiose) i Skovbunden 



413 



lineren Frank 1885 (hvor den ældre Literatur anføres) kom til den 

 Slutning, at der findes et virkeligt Samlivsforhold. »Mange Arter af 

 Træer, fremfor alt de Skaalfrugtede, ernærer sig ikke selv i Jorden, 

 men deres hele Rodsystem staar overalt i Symbiose (Samliv) med 

 Svampetraade, der yder dem Gentjeneste og overtager hele Træets 

 Ernæring fra Jorden«, var hans Hypothese. Han gav disse Rødder 

 Navnet »Svamprod«, »Mykorrhiza« 1 . Senere førte han og mange 

 andre Undersøgelserne videre, og vi ved nu, at der er en overordent- 

 lig stor Mængde Planter, der har Svamprødder, ikke blot Træer og 

 Dværgbuske, men mangfoldige Urter, og ikke blot i vort og i tropiske 

 Klimater, men ogsaa i Polarlandene, og at de er særlig almindelige 

 hos Raaddplanter og hos grønne paa rig Humusbund levende Urter. 



Forbindelsen mellem Svampen og Roden er forskellig. Herefter 

 skelnes mellem ektotrofe og endotrofe Svamprødder 2 . De ektotrofe 

 er saadanne, hos hvilke Svampetraadene hovedsagelig ligger udvendig 

 (epifytisk) som en mere eller mindre tyk Kappe hen over Rodens 

 Overflade, og der i det højeste hos en Række Arter vokser Hyfer 

 ned i Væggene mellem Barkens yderste Celler, uden at trænge ind 

 i Cellerummene. De endotrofe har derimod ingen epifytisk Svampe- 

 kappe, men Svampen lever inde i Cellerummene af visse Parenkym- 

 lag i Barken. Disse to Slags Mykorrhiza er dog forbundne ved 

 Mellemled. 



Hos de ektotrofe strækker Svampekappen sig helt rundt hen 

 over Sugerøddernes Spids og forhindrer Dannelsen af Rodhaar. Hos 

 den af P. E. Müller 1878 afbildede, kølleformede Svamprod ser 

 man smaa strittende Haar udgaa fra hele Rodspidsens Overflade; de 

 ser ud som Rodhaar, men de er i Virkeligheden Svampetraadenes 

 Spidser. I andre Tilfælde vokser Hyferne ud i Jorden som lange 

 Traade og binder Jorddele til sig. Der er ogsaa Planter, hos hvilke 

 den epifytiske Kappe mangler, men der findes Svampehyfer mellem 

 Cellerne (Mangin). Sugerøddernes Former afviger fra de sædvanlige, 

 svampefrie Sugerødders: de bliver kortere, tykkere, ofte kølleformede, 

 gaffelgrenede eller koralformet grenede eller »drueklaseformede« 3 . Der 

 er Planter, som har to Slags ektotrofe Svamprødder f. Ex. Skov- 

 fyrren og Bjærgfyrren, hvad P. E. Müller har paavist (1903). Paa 

 ældre Rødder afstødes Svampekappen. 



De ektotrofe Svamprødder findes især hos Træer, baade Løvtræer 

 og Naaletræer, f. Ex. Bøg, Avn, Eg, Kastanie, Hassel, Asp, Pil, 



1 Af det Græske Mykés, en Svamp, og Rhiza, Rod. 



2 Navnene dannede af græske Orîi: ektos, udvendig; endos, indvendig, og trofæ, 

 Næring. 



3 Billeder hos P. E. Müller; OGP. 1908: 153. 



