414 



21. Samliv (Symbiose) i Skovbunden 



Kristtorn, i mindre Grad hos Birk (Fig. 105 hos OGP. 1908), Lind, 

 Æl, Slaaen og Ær, og de mangler sædvanligvis helt hos Ask. Efter 

 Stahl skal de ved Vandløb voksende Pile ingen have, medens de i 

 skyggefulde, humusrige Skove voksende har. Egen har ektotrofe 

 Kortrødder, men Langrødderne kan bære Rodhaar. 



Hos de endotrofe Svamprødder trænger Svampetraadene altsaa 

 ind i Bark vævet af Sugerødderne og træder slet ikke frem paa Over- 

 fladen. De vokser gennem Cellevæggene fra Celle til Celle og ses 

 at ligge inde i Cellerne som Garnnøgler af sammenrullede, meget 

 tynde Traade. Endotrofe Mykorrhizer er meget almindeligere end de 

 ektotrofe. De tindes vel ogsaa hos nogle Træarter, bl. a. Rødæl, 

 Ærteblomstrede, Ælm. Ene, Løn, Tax og efter Tubeuf ogsaa hos 

 andre Naaletræer, men især er de almindelige hos Dværgbuske og 

 Urter. Saaledes findes de hos alle Ericaceer, Pirola- Arterne, Cornus 

 suecica, Revling, Pors, hos vel alle Orkideer, hos humusbeboende 

 Græsser som Katteskæg og Blaatop, og mange andre Urter fra Tro- 

 perne til Polarlandene. Hos Stargræsfamilien mangler de dog. 



Der er gjort mange Dyrkningsforsøg med Svampehyferne for at 

 faa Rede paa, hvilke Arter de hører til. Der er jo store Mængder 

 af Svampe i Skovbunden, som i alt Fald til visse Tider af deres Liv 

 har Traadform. Men Vanskelighederne ved Renkultur, der fører til 

 Fruktifikation, er mange. Sarauw fandt Skimmelsvampene Clado- 

 sporium og Helminthosporium, Møller fandt Mucor og Peklo Pen- 

 selskimmelen (Pénicillium), og endelig er der andi;e, f. Ex. Jakob E. 

 Lange, der er tilbøjelige til at tænke paa Hatsvampe. Mest paa- 

 lideligt synes Bernards Resultat, at Orkideernes Rodsvampe nær- 

 mest er Rhizoctonia violacea (en Basidiomycet?). Lige saa uklart er 

 Nytten af dette Samliv, som langt fra findes hos alle Arter, der 

 vokser paa samme Standplads. H. Winkler (1901) fandt saaledes, 

 at der ikke findes Svamprødder hos en Mængde Arter, som maa 

 kunne kaldes »typiske Bøgeledsagere«. Den biologiske Betydning er 

 jo for øvrigt næppe ganske den samme for de to Slags Mykorrhizer; 

 hos de ektotrofe staar Svampetraadene jo i umiddelbar Forbindelse 

 med Omverdenen og maa kunne optage Stoffer fra Jordbunden, hos 

 de endotrofe kan dette ikke ske paa samme Maade. De Meninger, 

 der er udtalt om Nytten, kan samles i tre Grupper: 1) at Svampene 

 ligefrem kun er Snyltere, der ikke gør Værtplanten Gavn, snarest 

 Skade; 2) at Svampene er Slaver i Værtplanten, af hvilke kun denne 

 drager Nytte, og 3) at der hersker et Gensidighedsforhold saaledes, 

 at de begge har Nytte af Samlivet. Men hvilken? Den Nytte, som 

 Værtplanten skal have, er efter Frank, at Svampene optager navn- 

 lig Kvælstof af Jordbunden; Svampen paa sin Side skal da nære sig 



