21. Samliv (Symbiose) i Skovbunden 



415 



af den kulstofholdige Næring, som Værtplanten danner. Stahl kom 

 i en værdifuld Afhandling (1900) til den Hypotese, at de Planter, 

 der har Mykorrhiza, derved faar en Slags Rodhaar og ved disse for- 

 synes med Vand og Næringssalte fra Jordbunden, og derfor især 

 findes hos Arter, som paa Grund af svag Vandtransport gennem 

 Legemet let kan komme til at lide Mangel paa Næringssalte, altsaa 

 hos Arter der har svag Transpiration. Det taler vel nok til Gunst 

 for Stahls Hypotese, at Skyggetræer, først og fremmest Bøgen, har 

 mange Svamprødder, medens Lystræer som Birk og Ask kommer 

 langt nede i Rækken af Arter, der har Mykorrhiza; Lystræerne skulde 

 bedre kunne undvære Svampenes Hjælp end Skyggetræerne. Det hele 

 er dog endnu kun Hypotese. 



At der gives Tilfælde, hvor en Nytte synes utvivlsom, fremgaar 

 af P. E. Müllers Uudersøgelse af Forholdet mellem Bjærgfyr og 

 Rødgran (1903). Den sidste trives som bekendt slet, naar den er 

 alene paa de gamle, magre Hedejorder, hvor der er Hedemor; denne 

 er fattig paa assimilabelt Kvælstof, men Granen hjælpes frem til bedre 

 Vækst, naar den plantes sammen med Bjærgfyr, foruden i væsentlig 

 Grad ved Forstmandens Bearbejdelse af Jorden. Nu fandt Müller to 

 Slags Mykorrhizer hos Bjærgfyrren, og den Tanke ligger da nær, at 

 den ved disse eller den ene Slags beriger Jorden med assimilabelt 

 Kvælstof, f. Ex. ved at assimilere Luftens frie eller gøre Jordens ikke 

 for Granen tilgængelige Kvælstof tilgængelig for den. 



2. Bakteriers Symbiose med højere Planter. En anden 

 Form for Samliv findes hos Bælgplanterne i de Knolde, som 

 forekommer paa deres Rødder. Disse Knolde har været kendte i et 

 Par Hundrede Aar (allerede af Malpighi, død 1694). De opstaar 

 derved, at Bakterier fra Jorden gennem Rodhaarene trænger ind i 

 Rødderne, og de er i Form og Størrelse ret forskellige; nogle er 

 kugleformede, andre langagtige, nogle er haandformet delte, og Stør- 

 relsen ligger omtr. mellem et Sennepskorn og en Valnød 1 . Disse 

 Knolde er meget kvælstofrige (se S. 408). 



Det er en lille, aërob Stavbakterie, der sædvanlig efter Beijerinck 

 kaldes Bacterium radicicola, som her spiller en Rolle, men den fore- 

 kommer aabenbart i en stor Række Former eller maaske Smaa-Arter, 

 der er lidt forskellige efter de forskellige Værtplanter. Den formaar 

 at binde Luftens frie Kvælstof. Den findes inde i og opfylder visse 

 Celler i Knoldene og omdannes her til sidst til Y-formede Smaalegemer, 



1 Billeder se: Warming, Alm. Bot., S. 346, 349, 381 (W.Johannsen); Rosen- 

 vinge: Sporeplanterne, S. 19, 134. 



