416 



21. Samliv (Symbiose) i Skovbunden 



»Baktero'ider« (d. e. bakterielignende Legemer), som formentlig er de 

 døende Bakterier, der fortæres af Værtplanten. Bælgplanten faar 

 maaske ogsaa paa anden Maade Kvælstof fra de levende Bakterier, 

 og disse faar til Gengæld Kulstof fra Værtplanten. Selv paa en kvæl- 

 stoffattig eller kvælstoffri Jord kan Bælgplanter vokse fortrinlig, men 

 Bakterierne maa findes i Jorden. 



Det er Tyskerne Hellriegel ogWilfarth (1888) og Hollænderen 

 Beijernick (1891), der grundlagde denne Lære, som mange andre 

 senere har givet Bidrag til. Hellriegel viste først (1886), at Bælg- 

 planterne kan assimilere frit Kvælstof; senere opdagede han Bak- 

 teriernes Bolle ved denne Dannelse. Derved forklaredes den gamle 

 af Landmændene gjorte Erfaring, at ved Dyrkning af Jord med Bælg- 

 planter som Kløver og Lupin og ved Nedpløjning af Lupiner bliver 

 Jorden mere frugtbar. I øvrigt var Boussingault allerede mange 

 Aar tidligere inde paa Tanken om, at Luftens Kvælstof havde en 

 væsentlig Betydning for Bælgplanternes Ernæring. 



Disse Erfaringer har ogsaa indvirket paa Skovdyrkningen, f. Ex. 

 derved, at man har saaet Gyvel sammen med Rødgran, og det har 

 da vist sig, at Granen trives meget bedre selv paa ugunstig Jord- 

 bund. Gyvel synes at kunne træde i Stedet for Bjærgfyr som Amme 

 for Rødgran paa mager Jord. Omhyggelige Forsøg har P. E. M till er 

 iværksat og ledet over nogle Bælgplanters Udvikling i bearbejdet 

 jydsk Hedejord (1905 a). Der udsaaedes Frø af Tornblad, Hvid Sten- 

 kløver, Hvidkløver, Kællingetand, Gyvel, Visse og Esparsette, og som 

 Resultat anbefales at forsøge Dyrkning af Rødgran med en Bund- 

 vegetation af disse Bælgplanter, naar Kalk, Kali- og Fosforsyregød- 

 ning tillige anvendes. Andre Erfaringer har vist, at Kællingetand 

 og Tornblad kan holde Lyngen Stangen, i alt Fald i en Række Aar. 

 Ogsaa naar Lupin saas mellem Rødgran, udvikles denne fortrinlig; 

 den skal ikke blot tilføre Kvælstof, men ogsaa gøre Jorden mere skør 

 end f. Ex. Gyvel (A. Flander). 



Lit. W. Johannsen i Warming, Alm. Bot.: 346 ff. 



Hos en Del andre Planter findes lignende Rodknolde, der ogsaa 

 med større eller mindre Sikkerhed angives at være fremkomne ved 

 kvælstof bindende Mikrober. Følgende kan nævnes: 



Rødæl. Dennes Knolde kan faa Størrelse som en knyttet Haand 1 

 eller endnu større; de er dannede af en tæt Sammenhobning af kugle- 

 runde eller gaffelgrenede Smaaknolde, og de indeholder i Cellerum- 

 mene yderst tynde Svampehyfer (af en Svamp, Frankia alni eller 



1 Fig, 154 hos OGP. 08 og Bornebusch (1914: 71). 



