21. Samliv (Symbiose) i Skovbunden 



417 



Schinzia alni). Ogsaa angives en Bakterie (af Ethel Spratt). Hiltner 1 

 og Nob be- har vist, at de kan assimilere Luftens Kvælstof og der- 

 efter, som det synes, fordøjes af Ællen. Ælleplanter sygner hen i 

 kvælstoffri Jordbund, naar de ingen Knolde har, men trives fortrinlig, 

 naar de har saadanne. Ogsaa Graaæl og Birk skal have lignende 

 Knolde (P. E. Müller 1903: 56; OGP. 08: 286). 



Hos Sandtidse (Hippophaës rhamnoides) og andre Arter af Sølv- 

 bladfamilien (Elæagnus, Shepherdia) findes lignende Knolde, som vist 

 først omtaltes af Warming 2 , og i disse findes »bakterielignende Svampe«, 

 ved hvis Hjælp ogsaa disse Knolde siges at kunne tilegne sig frit 

 Kvælstof. Pors (Myriea gale). Knoldene, der kan naa omtrent Val- 

 nødstørrelse, er omdannede Siderødder; der er et Bælte af bakterie- 

 fyldte, store Celler ligesom hos Bælgplanterne. Efter Shibata og 

 Peklo er Mikroben en Actinomycet, efter Bottomley 3 skal den 

 ganske ligne Bælgplanternes Bakterier. Den sidste fandt, at i kvæl- 

 stoffri Jord døde knoldfrie, unge Planter, men knoldbærende voksede 

 godt; herefter skal Knoldene kunne opsamle Kvælstof. Ogsaa hos 

 andre Planter findes Rodknolde, men de skal ikke nærmere omtales 

 her, dels fordi de ikke angaar dansk Natur (Cykadeer, Podocarpus), 

 dels fordi deres Natur er endnu mere ubekendt end de nævntes (f. Ex. 

 hos Ulfsrøn). 



Literatur om Mykorrhiza er omhyggelig sammenstillet af Sarauw i Bot. 

 Tidsskr. 18, 1893. Se for øvrigt P. E. Müllers forskellige Afhandlinger, 1886 i Bot. 

 Centralbl. no. 14, 1903 om Bjærgfyrrens Forhold til Rødgran, i hvilken mange 

 Litteraturhenvisninger. I Det forstlige Forsøgsvæsens Tidsskr. 1, 2 og 3 har Müller 

 en Række Afhandlinger. — O.G.Petersen 1908: 152, Fig. 105, 106. — A. Mentz i 

 Bot. Tidsskr. 29 om Arctostaphylos (2 Fig.). — Ogsaa kan henvises f. Ex. til Werner 

 Magnus, Zeitschr. f. Botanik 5 : 406. Mangin 1910; Peklo 1909 i Berichte D. Bot. 

 Ges. 27, og 1913; Melin 1917; Gallaud 1905 i Revue générale 17; Burgheff 1911 (se 

 Englers Jahrb. 44 og 46 og Zeitsch. f. Bot. 2); E. Schwarz 1912 i Ann. of Botany 

 26; Mac Dougall 1914. 



KAP. 22. SKOVBUNDENS URTEAGTIGE LIVSFORMER. 



SAMLAG. 



Til en indtrængende Forstaaelse af et Plantesamfund fordres Studiet 

 af følgende tre Ting: 1) Plantearterne; 2) Standpladsen; 3) Livs- 

 formerne. 



1. Plantearterne af Karplanter i vore Skove kan sættes til 

 omtr. 350 eller knap 1 /s af alle vore vildtvoksende Arter, naar man 



1 Hiltner i Landwirthschaftliche Jahrb. 46, 1895. 



2 Afbildede: Warming 1874 i Bot. Tidsskr. 3 R., 1: 109. 



3 Ann. of Bot. 26, 1912. 



Bot. Tids. 35 (Warming: Skovene) 27 



