422 



22. Skovbundens urteagtige Livsformer. Samlag 



A. Autonome (selvstændige), modsat Klatreplanter (som behøver 

 Støtte). 



a. Hapaxanther. 



b. Pollakanther. 



X. Mellemstokke med oprette Lysskud. 



0. Stedbundne Arter: 



t uden Ammeorganer, 

 tf med Ammeorganer, 

 oo. Arter med Vandreskud : 

 x. Lysudløbere, 

 xx. Underjordiske Vandreskud: 



§ Langleddede (Jordudløbere eller Rhizoder). 

 a. Uden Ammeorganer. 

 ß. Med Ammeorganer. 

 §§ Kortleddede, næringsrige (Rhizomer). 

 X X . Væsentlig eller alene Vandreskud : 



1. Lysskud. 



2. Jordskud med Løvblade (løvbladbærende Jordudløbere 

 eller andre underjordiske Vandrestængler) : Rladstauder. 



R. Klatreplanter. 



1. Heterotrofe Arter. Skønt de efter deres Nedstamning maa 

 betragtes som yngre end deres beslægtede autotrofe Arter, er der her 

 noget, som taler for at nævne dem først; det er jo nemlig navnlig 

 det nederste Lag af Skovbundens Plantevækst, som dannes af dem, 

 de er knyttede til selve Jordbunden (se Kap. 1, S. 7, Kap. 20 og 21). 

 Snylternes store Gruppe maa jeg helt forbigaa. (Se E. Rostrups 

 Patologi og Kolde r up Rosen vin ges » Sporeplanterne »). Kun Skæl- 

 rod bliver omtalt sidst, efter Raaddplanterne. Raaddplanterne (Sa- 

 profy terne) maa derimod omtales, om end yderst kort. De omfatter 

 Repræsentanter for Bakterier, Svampe og Karplanter. De er Mørkets 

 Væsener. Nogle er altid underjordiske; til dem hører først og fremst 

 Bakterierne. Af hvad der er sagt i Kap. 20 og 21 fremgaar, at 

 de spiller en overordentlig vigtig Rolle i Skovbunden og for de højere 

 Planters Liv, efter hvad vi allerede ved, og sandsynligvis er her 

 uendelig meget mere at opdage. Her lever altsaa mellem hverandre 

 aerobe og anaerobe Arter, sygdomvækkende og i denne Henseende 

 uskadelige Arter, Kvælstof bindende og Arter, som ikke formaar at 

 assimilere Luftens frie Kvælstof, Arter som træder i Symbiose med 

 højere Planters Rødder og andre, som ikke gør dette o. s. v. o. s. v. 1 

 En anden umiddelbart usynlig Gruppe er G ærs vamp ene, som 



1 Om Bakterier se Joh. Schmidt og F r. Weis: Bakterierne. København 1899 

 —1901. Harald Christensen: en Række Arbejder over Jordbundens Mikrober 

 i Landbrugstidsskrifter (se C. Christensens D. Danske botan. Litteratur). Bondorf i 

 D. kgl. Veterinær- og Landbohøjskoles Aarsskrift 1918. 



i 



