22. Skovbundens urteagtige Livsformer. Samlag 



425 



Knælæbe (Epipogon aphyllus); den er kun funden faa Steder i Dan- 

 mark og kommer ikke hvert Aar til Udvikling over Jorden 1 . 



Alle disse 3 Arter hører til Gøgeurternes Familie og har vand- 

 rette Rodstokke i Jorden, den sidste desuden tynde Udløbere. Den 

 fjerde Art er Snylterod (Monotropa hypopitys), som navnlig vokser i 

 Løvskov. Den hører til Vintergrøn-Familien. Dens danske Navn er 

 ganske vildledende, idet den ikke er Snylter. Dens Blomsterstande 

 fremkommer ikke som Skud fra en Jordstængel, men fra dens brune, 

 skøre, stærkt grenede og af ektotrofe Svampetraade omgivne Rødder. 

 Den er derfor i sin hele Fremtræden forskellig fra de tre andre der- 

 ved, at dens bleggule Lysskud ikke staar enkeltvis, men ofte mange i 

 smaa Grupper. 



Grænsen mellem Autofyterne og de omtalte Heterofyter er ingen- 

 lunde skarp. Der findes ogsaa Halvsaprofyt er, d. e. grønne Blom- 

 sterplanter, som tilsyneladende maa kunne ernære sig helt af uorganisk 

 Stof, men som alligevel synes at behøve organiske Affalds-Stoffer som 

 Næring og ikke trives uden paa humusrig Jord, i alt Fald til en Tid 

 af deres Liv 2 . Begyndelsen af Rækken maa kunne gøres med de 

 Lyng- og Moseplanter, som Hedelyng, Klokkelyng, Blaabær o. a., der 

 har Mykorrhizer. Hertil slutter sig Pirola-Arter, mange eller maaske 

 alle vore Orkideer og Circæa alpina, der fortrinsvis holder sig til rig 

 Muldbund. Orkideerne maa vist alle leve saprofytisk som Kimplanter, 

 fordi Kimen er saa lille (Bernard, Burgheff). Hal vsaprofy terne er det 

 vanskeligt at kultivere; i almindelig Havejord gaar de oftest snart til 

 Grunde. 



Snyltere paa Skovbunden. Skovplanterne har flere Snyltere 

 blandt Svampene, men kun een Blomsterplante, nemlig Skælrod 

 (Lathræa squamaria, Fig. 91 og 151). I Foraarstiden (April, Maj) 

 kommer dens lyserøde, nikkende Blomsterstande til Syne paa Skov- 

 bunden for at danne Frø og sprede disse. Vegetationsorganerne ligger 

 i Jorden: en grenet Rodstok, besat med tykke, hvide Skælblade, og 

 med en Mængde Rødder, der hæfter sig fast paa Rødderne af Ved- 

 planter, sender Sugeapparater ind i dem og tager Næring fra dem. 

 Skælrodens Værtplanter er: Poppel (Klampenborg, Fig. 91), Hassel 

 {Fig. 151), Æl, Bøg, Æbletræ (K. Johansson) o. a., ogsaa Naaletræer 

 (Tubeuf). I Rodstokkens tykke Skælblade er der grenede Hulheder, 

 som aabner sig nederst paa Rygsiden, og i hvilke der sidder Kirtel- 



1 Se Schiøtz i Bot. Tidsskr. 1885, 15. Hans Mortensen skrev et Digt til 

 dens Pris. 



2 Jfr. Mo 11 i ard i Revue gén. de Botan. 27: og mange Arbejder af Hein- 

 richer. 



