22. Skovbundens urteagtige Livsformer. Samlag 



429 



tidlig i det 2det Aar; Livet fuldendes inden for et Tidsrum, der er 

 mindre end 12 Maaneder. De Bi en ne fuldender ligeledes Udvik- 

 lingen i to Vækstperioder, men har en Levetid, der strækker sig ud 

 over 12 Maaneder. De Pluriennes Liv strækker sig over flere 

 Vækstperioder, for Blomstringen og med den Døden indtræder. Ha- 

 paxantherne er stedbundne Arter, hvad Vegetationsorganer angaar. 

 Af Sommera li li uelle findes kun følgende i Skovene: Arenaria tri- 

 nervia. Cardamine impatiens. Euphrasia nemorosa, stricta. Galeopsis 

 Tetrahit. Geranium columbinum (G. lucidum ; meget sjælden); G. Eo- 

 bertianum. Impatiens noli tangere. Lapsana communis. Melampyrum 

 arvense, cristatum, nemorosum, silvaticum, vulgatum. Poa annua. Se- 

 necio silvaticus. Stellaria media, St. neglecta. Veronica hederifolia. 

 Vicia angustifolia — i alt 20 (21) Arter, af hvilke de 7 er Halvsnyltere. 

 De sommerannuelle udgør saaledes kun omtr. 5, 71 % af alle Skov- 

 bundsurter. Aarsagen til dette ringe Tal maa være den, at der 

 mangler Lys og Varme, og at Luften og Bunden er fugtig, thi der- 

 ved begunstiges Livsvarigheden, Individerne faar længere Tid til 

 vegetativ Udvikling og styrkes til en gentagen Blomstring. Det er 

 bekendt, at de Sommerannuelle optræder med højest Procenttal i Egne 

 med varmt og tørt Klima og varm Bund (Stepper, Ørkener og lign.); 

 Skovklimaet har modsat Virkning. De Sommerannuelle har gennem- 

 gaaende straktleddede, mesomorfe Lysskud, fordi Udviklingen foregaar 

 i den gunstigste Aarstid. Af Klatreplanter er der 4 enaarige. 



De Vin ter annuelle spirer paa en Tid. da Varmen er i Af- 

 tagende og Kaarene for Udvikling i det hele mindre gunstige ; Væksten 

 hæmmes dernæst endnu mere af Vinteren, og først næste Vaar og 

 Sommer bringer bedre Kaar. Følgen er, at Skuddene begynder med 

 en kortleddet Del, en Roset, og er enten Halv- eller Helrosetskud. 

 Af Arter, der alene er vinterannuelle, er der kun 4 (Cardamine sil- 

 vatica, Chærophyllum temulum, Draba muralis, Torilis anthriscus), om 

 overhovedet nogen udelukkende er det; derimod kan en Mængde som- 

 merannuelle Skovurter ogsaa optræde som vinterannuelle, aabenbart 

 fordi Skovklimaet er saa mildt og ensformigt i Sammenligning med det 

 aabne Land. Halvsnylterne (af Rhinanthaceernes Afdeling) er dog 

 alene sommerannuelle. 



De samme Forhold — den milde og fugtige Luft, Jordbunden, 

 der holdes jævnt fugtig i den damprige Skovluft og under det faldne 

 Løvs Dække, samt Planternes Skygge — er ogsaa Aarsagen til, at 

 der fremelskes nogle faa bienne og plurienne. Af saadanne er der 

 vel i det hele kun 6 (Alliaria officinalis, Angelica silvestris, Arctium 

 nemorosum, Cirsium lanceolatum, Dipsacus pilosus og Senecio aquati- 

 cus), men flere af de Vinterannuelle kan aabenbart ogsaa blive bienne 



